# Úradný vestník L 239/2014

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 239 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5712. augusta 2014 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 239

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5712. augusta 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 869/2014 z 11. augusta 2014 o nových službách osobnej železničnej dopravy (
  1
  ) | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 870/2014 z 11. augusta 2014 o kritériách pre žiadateľov o pridelenie kapacity železničnej infraštruktúry (
  1
  ) | 11 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 871/2014 z 11. augusta 2014, ktorým sa vykonávajú odpočítania od rybolovných kvót dostupných pre určité populácie v roku 2014 z dôvodu prekročenia rybolovných kvót v predchádzajúcich rokoch | 14 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 872/2014 z 11. augusta 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 22 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2014/525/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 20. marca 2013 o opatreniach SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10) uskutočnených Talianskom v rokoch 2004 a 2009 v prospech spoločnosti SACE BT S.p.A.
  [oznámené pod číslom C(2013) 1501]

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2014/526/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 6. augusta 2014, ktorým sa zriaďuje infraštruktúra pre digitálny výskum v oblasti umeleckých a humanitných vied v podobe Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (DARIAH ERIC) | 64 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 869/2014 z 11. augusta 2014 o nových službách osobnej železničnej dopravy (
  1
  )

1

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 870/2014 z 11. augusta 2014 o kritériách pre žiadateľov o pridelenie kapacity železničnej infraštruktúry (
  1
  )

1

11

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 871/2014 z 11. augusta 2014, ktorým sa vykonávajú odpočítania od rybolovných kvót dostupných pre určité populácie v roku 2014 z dôvodu prekročenia rybolovných kvót v predchádzajúcich rokoch

14

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 872/2014 z 11. augusta 2014, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

22

ROZHODNUTIA

2014/525/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 20. marca 2013 o opatreniach SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10) uskutočnených Talianskom v rokoch 2004 a 2009 v prospech spoločnosti SACE BT S.p.A.
  [oznámené pod číslom C(2013) 1501]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2013) 1501]

1

24

2014/526/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie zo 6. augusta 2014, ktorým sa zriaďuje infraštruktúra pre digitálny výskum v oblasti umeleckých a humanitných vied v podobe Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (DARIAH ERIC)

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 12.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 869/2014

z 11. augusta 2014

o nových službách osobnej železničnej dopravy

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ z 21. novembra 2012, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor (1), a najmä na jej článok 10 ods. 4 a článok 11 ods. 4,

keďže:

| (1) | Členské štáty v súlade s článkom 10 smernice 2012/34/EÚ otvorili svoj trh pre služby medzinárodnej osobnej železničnej dopravy poskytované akýmkoľvek železničným podnikom licencovaným v súlade s touto smernicou. Železničné podniky majú právo v rámci prevádzkovania medzinárodnej osobnej dopravy nechať cestujúcich nastúpiť na akejkoľvek stanici umiestnenej na medzinárodnej trase a nechať ich vystúpiť na inej stanici vrátane staníc umiestnených v tom istom členskom štáte. |
| --- | --- |

(1)

Členské štáty v súlade s článkom 10 smernice 2012/34/EÚ otvorili svoj trh pre služby medzinárodnej osobnej železničnej dopravy poskytované akýmkoľvek železničným podnikom licencovaným v súlade s touto smernicou. Železničné podniky majú právo v rámci prevádzkovania medzinárodnej osobnej dopravy nechať cestujúcich nastúpiť na akejkoľvek stanici umiestnenej na medzinárodnej trase a nechať ich vystúpiť na inej stanici vrátane staníc umiestnených v tom istom členskom štáte.

| (2) | Zavedenie nových medzinárodných služieb osobnej železničnej dopravy s otvoreným prístupom a s medziľahlými zastávkami by nemalo slúžiť na otvorenie trhu vnútroštátnej osobnej dopravy, ale malo by sa zamerať len na zastávky, ktoré dopĺňajú medzinárodnú službu. Základným účelom nových služieb by mala byť preprava cestujúcich v rámci medzinárodnej trasy. Na základe žiadosti príslušných orgánov alebo zainteresovaných železničných podnikov príslušný regulačný orgán uvedený v oddiele 4 kapitoly IV smernice 2012/34/EÚ určí základný účel navrhovanej novej služby. |
| --- | --- |

(2)

Zavedenie nových medzinárodných služieb osobnej železničnej dopravy s otvoreným prístupom a s medziľahlými zastávkami by nemalo slúžiť na otvorenie trhu vnútroštátnej osobnej dopravy, ale malo by sa zamerať len na zastávky, ktoré dopĺňajú medzinárodnú službu. Základným účelom nových služieb by mala byť preprava cestujúcich v rámci medzinárodnej trasy. Na základe žiadosti príslušných orgánov alebo zainteresovaných železničných podnikov príslušný regulačný orgán uvedený v oddiele 4 kapitoly IV smernice 2012/34/EÚ určí základný účel navrhovanej novej služby.

| (3) | Otvorenie medzinárodnej osobnej železničnej dopravy hospodárskej súťaži môže mať vplyv na organizáciu a financovanie služieb osobnej železničnej dopravy poskytovaných na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (2). V súlade s článkom 11 smernice 2012/34/ES môžu členské štáty obmedziť právo prístupu na trh, ak by sa týmto právom ohrozila hospodárska rovnováha zmlúv o službách vo verejnom záujme. Regulačný orgán by mal na žiadosť príslušných orgánov, manažéra infraštruktúry alebo železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme, určiť, či navrhovaná nová služba medzinárodnej osobnej železničnej dopravy ohrozí hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(3)

Otvorenie medzinárodnej osobnej železničnej dopravy hospodárskej súťaži môže mať vplyv na organizáciu a financovanie služieb osobnej železničnej dopravy poskytovaných na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (2). V súlade s článkom 11 smernice 2012/34/ES môžu členské štáty obmedziť právo prístupu na trh, ak by sa týmto právom ohrozila hospodárska rovnováha zmlúv o službách vo verejnom záujme. Regulačný orgán by mal na žiadosť príslušných orgánov, manažéra infraštruktúry alebo železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme, určiť, či navrhovaná nová služba medzinárodnej osobnej železničnej dopravy ohrozí hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme.

| (4) | Lehota, v rámci ktorej možno podať žiadosť o skúšku základného účelu alebo skúšku hospodárskej rovnováhy, by mala byť obmedzená a mala by byť spojená s časom oznámenia záujmu žiadateľa o prevádzkovanie novej služby medzinárodnej osobnej dopravy s cieľom zabrániť prerušeniu novej služby osobnej železničnej dopravy, ktorá sa už začala realizovať, a poskytnúť právnu istotu tejto novej službe, pokiaľ ide o možnosť prevádzkovania. Z toho istého dôvodu by sa mali časovo obmedziť aj postupy regulačného orgánu týkajúce sa týchto skúšok. |
| --- | --- |

(4)

Lehota, v rámci ktorej možno podať žiadosť o skúšku základného účelu alebo skúšku hospodárskej rovnováhy, by mala byť obmedzená a mala by byť spojená s časom oznámenia záujmu žiadateľa o prevádzkovanie novej služby medzinárodnej osobnej dopravy s cieľom zabrániť prerušeniu novej služby osobnej železničnej dopravy, ktorá sa už začala realizovať, a poskytnúť právnu istotu tejto novej službe, pokiaľ ide o možnosť prevádzkovania. Z toho istého dôvodu by sa mali časovo obmedziť aj postupy regulačného orgánu týkajúce sa týchto skúšok.

| (5) | Žiadosť o skúšku základného účelu by mala obsahovať všetky príslušné informácie s cieľom odôvodniť, že základný účel navrhovanej novej služby je iný ako preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch. V záujme splnenia tejto požiadavky by subjekty, ktoré žiadajú o vykonanie tejto skúšky, mali mať možnosť použiť štandardné formuláre žiadosti vydané regulačnými orgánmi. |
| --- | --- |

(5)

Žiadosť o skúšku základného účelu by mala obsahovať všetky príslušné informácie s cieľom odôvodniť, že základný účel navrhovanej novej služby je iný ako preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch. V záujme splnenia tejto požiadavky by subjekty, ktoré žiadajú o vykonanie tejto skúšky, mali mať možnosť použiť štandardné formuláre žiadosti vydané regulačnými orgánmi.

| (6) | Regulačný orgán by mal vykonať kvalitatívnu, ako aj kvantitatívnu analýzu s cieľom stanoviť fungovanie navrhovanej novej služby v strednodobom horizonte, a nie jej vlastnosti v danom okamihu. V metodike prijatej regulačným orgánom na účely skúšky základného účelu by sa mali určiť kritériá posúdenia s ohľadom na osobitosti železničnej dopravy v príslušnom členskom štáte. Nijaký číselne vyjadrený prah by sa nemal uplatňovať prísne alebo izolovane. |
| --- | --- |

(6)

Regulačný orgán by mal vykonať kvalitatívnu, ako aj kvantitatívnu analýzu s cieľom stanoviť fungovanie navrhovanej novej služby v strednodobom horizonte, a nie jej vlastnosti v danom okamihu. V metodike prijatej regulačným orgánom na účely skúšky základného účelu by sa mali určiť kritériá posúdenia s ohľadom na osobitosti železničnej dopravy v príslušnom členskom štáte. Nijaký číselne vyjadrený prah by sa nemal uplatňovať prísne alebo izolovane.

| (7) | Žiadosť o skúšku hospodárskej rovnováhy by mala obsahovať všetky príslušné informácie s cieľom odôvodniť, že hospodárska rovnováha zmluvy o službách vo verejnom záujme by mohla byť ohrozená navrhovanou novou službou. Hospodárska rovnováha zmluvy o službách vo verejnom záujme by sa mala považovať za ohrozenú navrhovanou novou službou, ak sa závažne zmení hodnota zmluvy o službách vo verejnom záujme, z čoho vyplýva, že služby, ktoré sa prevádzkujú v rámci tejto zmluvy na konkurenčne štruktúrovanom trhu, by už neboli trvalo udržateľné a prevádzkyschopné s primeranou úrovňou zisku. |
| --- | --- |

(7)

Žiadosť o skúšku hospodárskej rovnováhy by mala obsahovať všetky príslušné informácie s cieľom odôvodniť, že hospodárska rovnováha zmluvy o službách vo verejnom záujme by mohla byť ohrozená navrhovanou novou službou. Hospodárska rovnováha zmluvy o službách vo verejnom záujme by sa mala považovať za ohrozenú navrhovanou novou službou, ak sa závažne zmení hodnota zmluvy o službách vo verejnom záujme, z čoho vyplýva, že služby, ktoré sa prevádzkujú v rámci tejto zmluvy na konkurenčne štruktúrovanom trhu, by už neboli trvalo udržateľné a prevádzkyschopné s primeranou úrovňou zisku.

| (8) | Posúdenie vplyvu navrhovanej novej služby na hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme by malo byť založené na objektívnej metóde a kritériách posúdenia, ktoré sa určia v rámci metodiky prijatej regulačným orgánom na účely skúšky hospodárskej rovnováhy so zreteľom na osobitosti železničnej dopravy v príslušnom členskom štáte. Ekonomická analýza by sa mala zamerať na hospodársky vplyv navrhovanej novej služby na zmluvu o službách vo verejnom záujme ako celok vrátane špecificky ovplyvnených služieb, a to v celom jej časovom rozsahu. Nijaký vopred stanovený číselne vyjadrený prah by sa nemal uplatňovať prísne alebo izolovane. Regulačný orgán by mal mimo ekonomickej analýzy vplyvu navrhovanej novej služby na zmluvu o službách vo verejnom záujme brať do úvahy aj prínosy pre zákazníkov v krátkodobom a strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(8)

Posúdenie vplyvu navrhovanej novej služby na hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme by malo byť založené na objektívnej metóde a kritériách posúdenia, ktoré sa určia v rámci metodiky prijatej regulačným orgánom na účely skúšky hospodárskej rovnováhy so zreteľom na osobitosti železničnej dopravy v príslušnom členskom štáte. Ekonomická analýza by sa mala zamerať na hospodársky vplyv navrhovanej novej služby na zmluvu o službách vo verejnom záujme ako celok vrátane špecificky ovplyvnených služieb, a to v celom jej časovom rozsahu. Nijaký vopred stanovený číselne vyjadrený prah by sa nemal uplatňovať prísne alebo izolovane. Regulačný orgán by mal mimo ekonomickej analýzy vplyvu navrhovanej novej služby na zmluvu o službách vo verejnom záujme brať do úvahy aj prínosy pre zákazníkov v krátkodobom a strednodobom horizonte.

| (9) | Možnosť nového posúdenia rozhodnutia regulačného orgánu, ktoré je výsledkom skúšky hospodárskej rovnováhy, by sa mala obmedziť na prípady významnej zmeny v rámci novej služby v porovnaní s údajmi, ktoré analyzoval regulačný orgán, alebo ak existuje významný rozdiel medzi skutočným a odhadovaným vplyvom na služby v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme. V záujme zaručenia minimálnej právnej stability pre prevádzkovateľa novej služby by mala existovať určitá lehota, v rámci ktorej by sa nepožadovalo nové posúdenie. |
| --- | --- |

(9)

Možnosť nového posúdenia rozhodnutia regulačného orgánu, ktoré je výsledkom skúšky hospodárskej rovnováhy, by sa mala obmedziť na prípady významnej zmeny v rámci novej služby v porovnaní s údajmi, ktoré analyzoval regulačný orgán, alebo ak existuje významný rozdiel medzi skutočným a odhadovaným vplyvom na služby v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme. V záujme zaručenia minimálnej právnej stability pre prevádzkovateľa novej služby by mala existovať určitá lehota, v rámci ktorej by sa nepožadovalo nové posúdenie.

| (10) | Bez toho, aby bola dotknutá zásada nezávislosti rozhodovania regulačných orgánov uvedená v článku 55 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ, regulačné orgány by si mali vymieňať informácie, a ak je to v jednotlivých prípadoch potrebné, mali by koordinovať svoje zásady a opatrenia súvisiace so skúškou základného účelu a hospodárskej rovnováhy s cieľom zabrániť veľkým rozdielom v rámci svojich postupov, výsledkom ktorých by bola neistota na trhu služieb medzinárodnej osobnej železničnej dopravy. |
| --- | --- |

(10)

Bez toho, aby bola dotknutá zásada nezávislosti rozhodovania regulačných orgánov uvedená v článku 55 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ, regulačné orgány by si mali vymieňať informácie, a ak je to v jednotlivých prípadoch potrebné, mali by koordinovať svoje zásady a opatrenia súvisiace so skúškou základného účelu a hospodárskej rovnováhy s cieľom zabrániť veľkým rozdielom v rámci svojich postupov, výsledkom ktorých by bola neistota na trhu služieb medzinárodnej osobnej železničnej dopravy.

| (11) | Regulačné orgány by mali v rámci všetkých svojich činností súvisiacich so skúškami základného účelu alebo hospodárskej rovnováhy zachovávať dôvernosť citlivých obchodných informácií, ktoré získali od strán zapojených do týchto skúšok. |
| --- | --- |

(11)

Regulačné orgány by mali v rámci všetkých svojich činností súvisiacich so skúškami základného účelu alebo hospodárskej rovnováhy zachovávať dôvernosť citlivých obchodných informácií, ktoré získali od strán zapojených do týchto skúšok.

| (12) | Regulačné orgány nie sú povinné žiadať poplatok za skúšku základného účelu, skúšku hospodárskej rovnováhy ani za nové posúdenie skúšky hospodárskej rovnováhy. Členské štáty však môžu rozhodnúť o uložení takého poplatku subjektom, ktoré predkladajú žiadosti, za prácu vykonanú regulačnými orgánmi, ktorým sa pokryjú čisté náklady za tieto posúdenia. V takom prípade by mal byť poplatok nediskriminačný, primeraný a mal by sa vyberať účinne a transparentne od všetkých žiadajúcich subjektov. |
| --- | --- |

(12)

Regulačné orgány nie sú povinné žiadať poplatok za skúšku základného účelu, skúšku hospodárskej rovnováhy ani za nové posúdenie skúšky hospodárskej rovnováhy. Členské štáty však môžu rozhodnúť o uložení takého poplatku subjektom, ktoré predkladajú žiadosti, za prácu vykonanú regulačnými orgánmi, ktorým sa pokryjú čisté náklady za tieto posúdenia. V takom prípade by mal byť poplatok nediskriminačný, primeraný a mal by sa vyberať účinne a transparentne od všetkých žiadajúcich subjektov.

| (13) | Regulačné orgány by mali na základe výsledkov konzultácií so zainteresovanými stranami a výmeny informácií s ostatnými regulačnými orgánmi vytvoriť jednotnú metodiku skúšok základného účelu a v prípade potreby aj skúšok hospodárskej rovnováhy. Ostatné subjekty by nemali obmedzovať túto zodpovednosť. Skúšky by mali byť založené na analýze jednotlivých prípadov, a nie na jednoduchom uplatňovaní vopred určených prahov. Vo vnútroštátnych legislatívnych aktoch by sa nemali stanoviť nijaké prahy. Spôsob posúdenia by sa mal stanoviť v súlade s vývojom trhu, pričom by mal byť možný jeho ďalší vývoj najmä na základe skúseností regulačných orgánov. |
| --- | --- |

(13)

Regulačné orgány by mali na základe výsledkov konzultácií so zainteresovanými stranami a výmeny informácií s ostatnými regulačnými orgánmi vytvoriť jednotnú metodiku skúšok základného účelu a v prípade potreby aj skúšok hospodárskej rovnováhy. Ostatné subjekty by nemali obmedzovať túto zodpovednosť. Skúšky by mali byť založené na analýze jednotlivých prípadov, a nie na jednoduchom uplatňovaní vopred určených prahov. Vo vnútroštátnych legislatívnych aktoch by sa nemali stanoviť nijaké prahy. Spôsob posúdenia by sa mal stanoviť v súlade s vývojom trhu, pričom by mal byť možný jeho ďalší vývoj najmä na základe skúseností regulačných orgánov.

| (14) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 62 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ, |
| --- | --- |

(14)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 62 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

V tomto nariadení sa podrobne stanovuje postup a kritériá, ktoré treba dodržať pri určení:

| a) | či základným účelom železničnej služby je preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch; |
| --- | --- |

a)

či základným účelom železničnej služby je preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch;

| b) | či medzinárodná osobná železničná doprava ohrozuje hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme v oblasti železničnej dopravy. |
| --- | --- |

b)

či medzinárodná osobná železničná doprava ohrozuje hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme v oblasti železničnej dopravy.

Článok 1a

Vyňatie z rozsahu pôsobnosti

Toto nariadenie sa nevzťahuje na služby, ktoré zabezpečuje podnik na účely dopravy vlastných pracovníkov do práce a z práce, ani na služby, v prípade ktorých sa verejnosti nepredávajú žiadne prepravné doklady.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „nová služba medzinárodnej osobnej dopravy“ je služba osobnej dopravy, ktorá sa navrhuje na zavedenie na trh alebo s ktorou súvisí závažná úprava, pokiaľ ide o vyššiu frekvenciu alebo vyšší počet zastávok v rámci existujúcej medzinárodnej osobnej dopravy; |
| --- | --- |

1.

„nová služba medzinárodnej osobnej dopravy“ je služba osobnej dopravy, ktorá sa navrhuje na zavedenie na trh alebo s ktorou súvisí závažná úprava, pokiaľ ide o vyššiu frekvenciu alebo vyšší počet zastávok v rámci existujúcej medzinárodnej osobnej dopravy;

| 2. | „skúška základného účelu“ je postup posúdenia, ktorý vykonáva regulačný orgán na žiadosť subjektu uvedeného v článku 5 s cieľom určiť, či základný účel navrhovanej novej železničnej služby je preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch, alebo preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v tom istom členskom štáte; |
| --- | --- |

2.

„skúška základného účelu“ je postup posúdenia, ktorý vykonáva regulačný orgán na žiadosť subjektu uvedeného v článku 5 s cieľom určiť, či základný účel navrhovanej novej železničnej služby je preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch, alebo preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v tom istom členskom štáte;

| 3. | „skúška hospodárskej rovnováhy“ je postup posúdenia, ktorý vykonáva regulačný orgán na žiadosť subjektu uvedeného v článku 10 a ktorý sa uplatňuje len v členských štátoch, ktoré rozhodli v súlade s článkom 11 smernice 2012/34/EÚ o obmedzení práva prístupu k železničnej infraštruktúre v prípade služieb medzinárodnej osobnej železničnej dopravy medzi miestom odchodu a miestom určenia, na ktoré sa vzťahuje jedna alebo viac zmlúv o službách vo verejnom záujme, s cieľom určiť, či navrhovaná nová služba medzinárodnej osobnej železničnej dopravy ohrozí hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme; |
| --- | --- |

3.

„skúška hospodárskej rovnováhy“ je postup posúdenia, ktorý vykonáva regulačný orgán na žiadosť subjektu uvedeného v článku 10 a ktorý sa uplatňuje len v členských štátoch, ktoré rozhodli v súlade s článkom 11 smernice 2012/34/EÚ o obmedzení práva prístupu k železničnej infraštruktúre v prípade služieb medzinárodnej osobnej železničnej dopravy medzi miestom odchodu a miestom určenia, na ktoré sa vzťahuje jedna alebo viac zmlúv o službách vo verejnom záujme, s cieľom určiť, či navrhovaná nová služba medzinárodnej osobnej železničnej dopravy ohrozí hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme;

| 4. | „zmluva o službách vo verejnom záujme“ je zmluva o službách vo verejnom záujme, ako sa vymedzuje v článku 2 písm. i) nariadenia (ES) č. 1370/2007 v súvislosti so železničnou dopravou; |
| --- | --- |

4.

„zmluva o službách vo verejnom záujme“ je zmluva o službách vo verejnom záujme, ako sa vymedzuje v článku 2 písm. i) nariadenia (ES) č. 1370/2007 v súvislosti so železničnou dopravou;

| 5. | „príslušný orgán“ je príslušný orgán, ako sa vymedzuje v článku 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 1370/2007; |
| --- | --- |

5.

„príslušný orgán“ je príslušný orgán, ako sa vymedzuje v článku 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 1370/2007;

| 6. | „čistý finančný vplyv“ je vplyv zmluvy o službách vo verejnom záujme na náklady a príjmy, ktoré vznikli v súvislosti s plnením záväzkov v rámci služieb vo verejnom záujme, pričom sa zohľadňujú súvisiace príjmy železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme, a primeraný zisk vypočítaný v súlade s bodom 2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007. |
| --- | --- |

6.

„čistý finančný vplyv“ je vplyv zmluvy o službách vo verejnom záujme na náklady a príjmy, ktoré vznikli v súvislosti s plnením záväzkov v rámci služieb vo verejnom záujme, pričom sa zohľadňujú súvisiace príjmy železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme, a primeraný zisk vypočítaný v súlade s bodom 2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1370/2007.

Článok 3

Oznámenie plánovanej novej služby medzinárodnej osobnej železničnej dopravy

1.   Skôr ako žiadateľ požiada manažéra infraštruktúry o pridelenie kapacity infraštruktúry, oznámi príslušným regulačným orgánom svoj zámer prevádzkovať novú službu medzinárodnej osobnej dopravy.

2.   Regulačné orgány vytvoria a na svojej webovej lokalite uverejnia štandardný formulár oznámenia, ktorý majú žiadatelia používať a ktorý obsahuje tieto informácie:

| a) | meno/názov žiadateľa, adresu, právnu subjektivitu, registračné číslo (v prípade vhodnosti); |
| --- | --- |

a)

meno/názov žiadateľa, adresu, právnu subjektivitu, registračné číslo (v prípade vhodnosti);

| b) | kontaktné údaje osoby zodpovednej za otázky; |
| --- | --- |

b)

kontaktné údaje osoby zodpovednej za otázky;

| c) | údaje o licencii a bezpečnostnom osvedčení žiadateľa alebo informácie o fáze postupu ich získania; |
| --- | --- |

c)

údaje o licencii a bezpečnostnom osvedčení žiadateľa alebo informácie o fáze postupu ich získania;

| d) | podrobnú trasu, na ktorej sa označí umiestnenie miesta odchodu a miesta určenia, ako aj všetkých medziľahlých zastávok a vzdialenosti medzi nimi; |
| --- | --- |

d)

podrobnú trasu, na ktorej sa označí umiestnenie miesta odchodu a miesta určenia, ako aj všetkých medziľahlých zastávok a vzdialenosti medzi nimi;

| e) | plánovaný deň prevádzkovania navrhovanej novej služby medzinárodnej osobnej železničnej dopravy; |
| --- | --- |

e)

plánovaný deň prevádzkovania navrhovanej novej služby medzinárodnej osobnej železničnej dopravy;

| f) | načasovanie, frekvenciu a kapacitu navrhovanej novej služby vrátane navrhovaných časov odchodu, medziľahlých zastávok, časov príchodu a prípojov, ako aj akýchkoľvek odchýlok od štandardného cestovného poriadku, pokiaľ ide o frekvenciu alebo zastávky, a to pre každý smer; |
| --- | --- |

f)

načasovanie, frekvenciu a kapacitu navrhovanej novej služby vrátane navrhovaných časov odchodu, medziľahlých zastávok, časov príchodu a prípojov, ako aj akýchkoľvek odchýlok od štandardného cestovného poriadku, pokiaľ ide o frekvenciu alebo zastávky, a to pre každý smer;

| g) | odôvodnenie, že základným účelom navrhovanej služby osobnej dopravy je preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

g)

odôvodnenie, že základným účelom navrhovanej služby osobnej dopravy je preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch.

3.   Informácie o plánovanej prevádzke navrhovanej novej služby medzinárodnej osobnej železničnej dopravy zahŕňajú aspoň prvé tri roky, podľa možnosti však až prvých päť rokov prevádzky.

4.   Regulačný orgán bezodkladne uverejní na svojej webovej lokalite oznámenie žiadateľa s výnimkou akýchkoľvek citlivých obchodných informácií a oznámi túto skutočnosť subjektom uvedeným v článku 5, prípadne v článku 10.

5.   Žiadateľ odôvodní každé vylúčenie z uverejnenia citlivých obchodných informácií. Ak sa regulačný orgán domnieva, že odôvodnenie je prijateľné, zaobchádza s informáciami ako s dôvernými. V opačnom prípade oznámi žiadateľovi, ktorý žiada o zachovanie dôvernosti, svoj zamietavý postoj. Tento postup nemá vplyv na odvolací postup proti tomuto rozhodnutiu, ako sa stanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

6.   Všetky informácie, ktoré žiadateľ predložil v štandardnom formulári, a všetky podporné dokumenty sa zašlú regulačnému orgánu v elektronickej podobe.

Článok 4

Lehota na predloženie žiadosti o skúšku základného účelu alebo skúšku hospodárskej rovnováhy

1.   Subjekty uvedené v článku 5, prípadne 10 predložia žiadosť o skúšku základného účelu alebo skúšku hospodárskej rovnováhy v lehote štyroch týždňov od uverejnenia oznámenia žiadateľa na webovej lokalite regulačného orgánu. Subjekty, ktoré majú právo žiadať o obidve skúšky, tak môžu urobiť súbežne.

2.   V prípade, keď sa žiada o skúšku základného účelu, ako aj o skúšku hospodárskej rovnováhy, tieto skúšky sa môžu vykonať naraz. Ak sa v rámci skúšky základného účelu zistí, že základný účel navrhovanej služby je iný ako preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch a prijalo sa záporné rozhodnutie, skúška hospodárskej rovnováhy sa skončí prostredníctvom rozhodnutia, v ktorom sa odkazuje na toto záporné rozhodnutie o základnom účele navrhovanej služby.

Článok 5

Subjekty, ktoré majú právo požiadať o skúšku základného účelu

O skúšku základného účelu môžu požiadať tieto subjekty:

| a) | príslušné orgány, ktoré uzavreli zmluvy o službách vo verejnom záujme na zabezpečenie železničnej dopravy v zemepisnej oblasti, na ktorú sa navrhovaná nová služba vzťahuje; |
| --- | --- |

a)

príslušné orgány, ktoré uzavreli zmluvy o službách vo verejnom záujme na zabezpečenie železničnej dopravy v zemepisnej oblasti, na ktorú sa navrhovaná nová služba vzťahuje;

| b) | každý železničný podnik, ktorý prevádzkuje služby medzinárodnej alebo vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy na trati, na ktorej sa bude navrhovaná nová služba poskytovať, a to buď na obchodnom základe, alebo na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

b)

každý železničný podnik, ktorý prevádzkuje služby medzinárodnej alebo vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy na trati, na ktorej sa bude navrhovaná nová služba poskytovať, a to buď na obchodnom základe, alebo na základe zmluvy o službách vo verejnom záujme.

Článok 6

Informácie uvedené v žiadosti o skúšku základného účelu

1.   Žiadajúci subjekt uvedie v žiadosti tieto informácie:

| a) | meno/názov žiadajúceho subjektu, adresu, právnu subjektivitu, registračné číslo (v prípade potreby); |
| --- | --- |

a)

meno/názov žiadajúceho subjektu, adresu, právnu subjektivitu, registračné číslo (v prípade potreby);

| b) | kontaktné údaje osoby zodpovednej za otázky; |
| --- | --- |

b)

kontaktné údaje osoby zodpovednej za otázky;

| c) | objasnenie záujmu žiadajúceho subjektu o vydanie rozhodnutia o základnom účele navrhovanej novej služby; |
| --- | --- |

c)

objasnenie záujmu žiadajúceho subjektu o vydanie rozhodnutia o základnom účele navrhovanej novej služby;

| d) | objasnenie, prečo je podľa názoru žiadajúceho subjektu základný účel navrhovanej novej služby iný ako preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch; |
| --- | --- |

d)

objasnenie, prečo je podľa názoru žiadajúceho subjektu základný účel navrhovanej novej služby iný ako preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch;

| e) | informácie a dokumenty podporujúce objasnenia uvedené v písmenách c) a d). |
| --- | --- |

e)

informácie a dokumenty podporujúce objasnenia uvedené v písmenách c) a d).

2.   Žiadajúci subjekt odôvodní každé navrhované vylúčenie citlivých obchodných informácií. Ak sa regulačný orgán domnieva, že odôvodnenie je prijateľné, zaobchádza s týmito informáciami ako s dôvernými. Ak sa regulačný orgán domnieva, že odôvodnenie nie je prijateľné, o svojom zamietnutí informuje stranu žiadajúcu o zachovanie dôvernosti. Tento postup nesmie mať vplyv na odvolací postup proti tomuto rozhodnutiu, ako je ustanovený vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

3.   Regulačné orgány uverejnia na svojich webových lokalitách štandardný formulár na podanie žiadosti o skúšku základného účelu, ktorý majú použiť žiadajúce subjekty.

4.   Všetky informácie, ktoré žiadateľ predložil v štandardnom formulári žiadosti, a všetky podporné dokumenty sa zašlú regulačnému orgánu v elektronickej podobe.

Článok 7

Postup skúšky základného účelu

1.   Regulačný orgán preskúma žiadosť, ktorú predložil žiadajúci subjekt.

2.   Ak sa regulačný orgán domnieva, že žiadajúci subjekt spolu so svojou žiadosťou nepredložil úplné informácie, môže požiadať o ďalšie informácie do troch týždňov od prijatia žiadosti. Ak žiadajúci subjekt odpovie na túto žiadosť o ďalšie informácie, ale jeho odpoveď stále neobsahuje úplné informácie, regulačný orgán mu môže adresovať druhú žiadosť o ďalšie informácie do troch týždňov od prijatia odpovede na prvú žiadosť o ďalšie informácie. Žiadajúci subjekt tieto informácie musí poskytnúť v odpovedi na žiadosti o ďalšie informácie v primeranej lehote stanovenej regulačným orgánom v súlade s článkom 56 ods. 8 smernice 2012/34/EÚ. Ak žiadajúci subjekt tieto informácie nepredloží v rámci lehoty stanovenej regulačným orgánom, žiadosť sa zamietne.

3.   Regulačný orgán môže požiadať žiadateľa o poskytnutie dodatočných informácií. Ak sú poskytnuté informácie nejasné, môže stanoviť ešte jednu lehotu na objasnenie.

4.   Ak žiadosť nemožno opodstatniť v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. d), zamietne sa.

5.   Regulačný orgán prijme rozhodnutie najneskôr do šiestich týždňov od prijatia všetkých príslušných informácií.

Článok 8

Kritériá posúdenia v prípade skúšky základného účelu

1.   Regulačný orgán overí základný účel navrhovanej novej služby. Vykoná kvalitatívnu aj kvantitatívnu analýzu, v ktorej sa zohľadní predvídateľný vývoj služby, ako aj predvídateľné zmeny trhových podmienok v období, na ktoré sa vzťahuje oznámenie žiadateľa.

2.   Regulačný orgán v rámci postupu posúdenia a okrem informácií uvedených v štandardnom formulári oznámenia zohľadní najmä tieto kritériá:

| a) | podiel obratu a objemu vyplývajúci z prepravy medzinárodných cestujúcich, ako predpokladá žiadateľ, v porovnaní s domácimi cestujúcimi v danom členskom štáte, v ktorom je regulačný orgán usadený; |
| --- | --- |

a)

podiel obratu a objemu vyplývajúci z prepravy medzinárodných cestujúcich, ako predpokladá žiadateľ, v porovnaní s domácimi cestujúcimi v danom členskom štáte, v ktorom je regulačný orgán usadený;

| b) | dĺžku trasy v rôznych členských štátoch, na ktorú sa bude navrhovaná nová služba vzťahovať, a umiestnenie zastávok; |
| --- | --- |

b)

dĺžku trasy v rôznych členských štátoch, na ktorú sa bude navrhovaná nová služba vzťahovať, a umiestnenie zastávok;

| c) | dopyt cestujúcich po novej službe; |
| --- | --- |

c)

dopyt cestujúcich po novej službe;

| d) | marketingovú stratégiu žiadateľa; |
| --- | --- |

d)

marketingovú stratégiu žiadateľa;

| e) | povahu železničných koľajových vozidiel, ktoré sa budú v rámci novej služby používať. |
| --- | --- |

e)

povahu železničných koľajových vozidiel, ktoré sa budú v rámci novej služby používať.

3.   Regulačný orgán môže stanoviť a uplatňovať prahy vyjadrené ako podiel odvodený z obratu alebo objemu prepravy medzinárodných cestujúcich. Aby sa služba mohla klasifikovať ako medzinárodná, tieto prahy nesmú prevýšiť 50 % obratu alebo objemu prepravy všetkých cestujúcich určeného na základe odhadu za celé obdobie, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie regulačného orgánu, pričom sa tieto prahy nemôžu uplatňovať izolovane.

Článok 9

Výsledok skúšky základného účelu

1.   Regulačný orgán na základe posúdenia navrhovanej novej služby určí, či základným účelom navrhovanej novej služby je:

| a) | preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch alebo |
| --- | --- |

a)

preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v rôznych členských štátoch alebo

| b) | preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v členskom štáte, kde je regulačný orgán usadený. |
| --- | --- |

b)

preprava cestujúcich medzi stanicami umiestnenými v členskom štáte, kde je regulačný orgán usadený.

2.   Ak regulačný orgán prijme rozhodnutie uvedené v odseku 1 písm. a), navrhovanej novej službe medzinárodnej osobnej dopravy sa poskytne prístup k železničnej infraštruktúre.

3.   Ak regulačný orgán prijme rozhodnutie uvedené v odseku 1 písm. b), regulačný orgán prehodnotí žiadosť na žiadosť o vnútroštátnu osobnú dopravu a oznámi to žiadateľovi. Žiadateľ potom pri žiadosti o prístup k železničnej infraštruktúre postupuje podľa príslušných vnútroštátnych predpisov.

4.   Regulačný orgán oznámi žiadateľovi prijaté rozhodnutie.

5.   Rozhodnutie regulačného orgánu sa náležite odôvodní a bezodkladne uverejní na jeho webovej lokalite, pričom sa zachová dôvernosť citlivých obchodných informácií.

Článok 10

Subjekty, ktoré majú právo podať žiadosť o skúšku hospodárskej rovnováhy

V prípade, že sa členský štát, ktorého sa navrhovaná nová služba medzinárodnej železničnej dopravy týka, rozhodne obmedziť právo prístupu k železničnej infraštruktúre pre medzinárodnú osobnú železničnú dopravu medzi miestom odchodu a miestom určenia, na ktoré sa vzťahuje jedna alebo viac zmlúv o službách vo verejnom záujme, o skúšku hospodárskej rovnováhy môžu požiadať tieto subjekty:

| a) | príslušný orgán alebo príslušné orgány, ktoré uzavreli zmluvu o službách vo verejnom záujme, ktorá sa vzťahuje na miesto odchodu a miesto určenia navrhovanej novej služby; |
| --- | --- |

a)

príslušný orgán alebo príslušné orgány, ktoré uzavreli zmluvu o službách vo verejnom záujme, ktorá sa vzťahuje na miesto odchodu a miesto určenia navrhovanej novej služby;

| b) | ktorýkoľvek iný zainteresovaný príslušný orgán, ktorý má právo obmedziť prístup podľa článku 11 smernice 2012/34/EÚ; |
| --- | --- |

b)

ktorýkoľvek iný zainteresovaný príslušný orgán, ktorý má právo obmedziť prístup podľa článku 11 smernice 2012/34/EÚ;

| c) | manažér infraštruktúry v zemepisnej oblasti, na ktorú sa vzťahuje navrhovaná nová služba medzinárodnej osobnej dopravy; |
| --- | --- |

c)

manažér infraštruktúry v zemepisnej oblasti, na ktorú sa vzťahuje navrhovaná nová služba medzinárodnej osobnej dopravy;

| d) | ktorýkoľvek železničný podnik, ktorý plní zmluvu týkajúcu sa služieb vo verejnom záujme zadanú orgánom uvedeným v písmene a). |
| --- | --- |

d)

ktorýkoľvek železničný podnik, ktorý plní zmluvu týkajúcu sa služieb vo verejnom záujme zadanú orgánom uvedeným v písmene a).

Článok 11

Požiadavky na informácie v súvislosti so skúškou hospodárskej rovnováhy

1.   Žiadajúci subjekt poskytne tieto informácie:

| a) | meno/názov žiadajúceho subjektu, adresu, právnu subjektivitu, registračné číslo (v prípade potreby); |
| --- | --- |

a)

meno/názov žiadajúceho subjektu, adresu, právnu subjektivitu, registračné číslo (v prípade potreby);

| b) | kontaktné údaje osoby zodpovednej za otázky; |
| --- | --- |

b)

kontaktné údaje osoby zodpovednej za otázky;

| c) | objasnenie záujmu žiadajúceho subjektu o vydanie rozhodnutia o skúške hospodárskej rovnováhy; |
| --- | --- |

c)

objasnenie záujmu žiadajúceho subjektu o vydanie rozhodnutia o skúške hospodárskej rovnováhy;

| d) | dôkaz, že nová služba ohrozí hospodársku rovnováhu; |
| --- | --- |

d)

dôkaz, že nová služba ohrozí hospodársku rovnováhu;

| e) | informácie a dokumenty podporujúce objasnenia uvedené v písmenách c) a d). |
| --- | --- |

e)

informácie a dokumenty podporujúce objasnenia uvedené v písmenách c) a d).

2.   Regulačný orgán môže od subjektov podieľajúcich sa na skúške vyžadovať okrem iného aj tieto informácie:

| a) | od príslušného orgánu:






  i) | kópiu zmluvy o službách vo verejnom záujme; |
| --- | --- | --- |

a)

od príslušného orgánu:

i)

kópiu zmluvy o službách vo verejnom záujme;

| ii) | vnútroštátne pravidlá zadávania a zmeny zmlúv o službách vo verejnom záujme; |
| --- | --- |

ii)

vnútroštátne pravidlá zadávania a zmeny zmlúv o službách vo verejnom záujme;

| iii) | príslušné trasy a prognózy príjmov vrátane metodiky prognóz; |
| --- | --- |

iii)

príslušné trasy a prognózy príjmov vrátane metodiky prognóz;

| b) | od železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme:






  i) | kópiu zmluvy o službách vo verejnom záujme; |
| --- | --- | --- |

b)

od železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme:

i)

kópiu zmluvy o službách vo verejnom záujme;

| ii) | podnikateľský plán tohto podniku; |
| --- | --- |

ii)

podnikateľský plán tohto podniku;

| iii) | informácie o príjmoch, ktoré tento podnik dosiahol; |
| --- | --- |

iii)

informácie o príjmoch, ktoré tento podnik dosiahol;

| iv) | informácie o cestovnom poriadku týkajúcom sa daných služieb vrátane časov odchodov, medziľahlých zastávok, časov príchodov a prípojov; |
| --- | --- |

iv)

informácie o cestovnom poriadku týkajúcom sa daných služieb vrátane časov odchodov, medziľahlých zastávok, časov príchodov a prípojov;

| v) | informácie o odhadovanej pružnosti predmetných služieb (napr. cenová pružnosť, pružnosť v súvislosti s kvalitatívnymi vlastnosťami služieb) a plánov konkurencieschopnej reakcie na novú službu, ako aj prípadných úspor nákladov v súvislosti s novou službou; |
| --- | --- |

v)

informácie o odhadovanej pružnosti predmetných služieb (napr. cenová pružnosť, pružnosť v súvislosti s kvalitatívnymi vlastnosťami služieb) a plánov konkurencieschopnej reakcie na novú službu, ako aj prípadných úspor nákladov v súvislosti s novou službou;

| c) | od žiadateľa:






  i) | podnikateľský plán; |
| --- | --- | --- |

c)

od žiadateľa:

i)

podnikateľský plán;

| ii) | prognózy príjmov a trás v súvislosti s domácimi cestujúcimi vrátane metodiky prognóz; |
| --- | --- |

ii)

prognózy príjmov a trás v súvislosti s domácimi cestujúcimi vrátane metodiky prognóz;

| iii) | stratégie stanovenia cien; |
| --- | --- |

iii)

stratégie stanovenia cien;

| iv) | spôsoby predaja prepravných dokladov; |
| --- | --- |

iv)

spôsoby predaja prepravných dokladov;

| v) | špecifikáciu železničných koľajových vozidiel (napr. záťažový faktor, počet sedadiel, usporiadanie vozňov); |
| --- | --- |

v)

špecifikáciu železničných koľajových vozidiel (napr. záťažový faktor, počet sedadiel, usporiadanie vozňov);

| vi) | marketingovú stratégiu; |
| --- | --- |

vi)

marketingovú stratégiu;

| vii) | informácie o odhadovanej pružnosti predmetných služieb (napr. cenová pružnosť, pružnosť v súvislosti s kvalitatívnymi vlastnosťami služieb); |
| --- | --- |

vii)

informácie o odhadovanej pružnosti predmetných služieb (napr. cenová pružnosť, pružnosť v súvislosti s kvalitatívnymi vlastnosťami služieb);

| d) | od manažéra infraštruktúry:
  informácie týkajúce sa príslušných tratí a úsekov s cieľom zabezpečiť, aby sa nová služba medzinárodnej osobnej dopravy mohla prevádzkovať v tejto infraštruktúre. Táto informačná povinnosť manažéra infraštruktúry nemá vplyv na jeho povinnosti v rámci postupu prideľovania uvedeného v kapitole IV oddiele 3 smernice 2012/34/EÚ. |
| --- | --- |

d)

od manažéra infraštruktúry:

informácie týkajúce sa príslušných tratí a úsekov s cieľom zabezpečiť, aby sa nová služba medzinárodnej osobnej dopravy mohla prevádzkovať v tejto infraštruktúre. Táto informačná povinnosť manažéra infraštruktúry nemá vplyv na jeho povinnosti v rámci postupu prideľovania uvedeného v kapitole IV oddiele 3 smernice 2012/34/EÚ.

3.   Subjekty zapojené do skúšky hospodárskej rovnováhy odôvodnia každé navrhované vylúčenie citlivých obchodných informácií. Ak sa regulačný orgán domnieva, že odôvodnenie je prijateľné, zaobchádza s týmito informáciami ako s dôvernými. Ak sa regulačný orgán domnieva, že odôvodnenie nie je prijateľné, oznámi túto skutočnosť strane žiadajúcej o zachovanie dôvernosti. Tento postup nemá vplyv na prípadný odvolací postup proti tomuto zisteniu v rámci vnútroštátnych právnych predpisov.

Článok 12

Postup skúšky hospodárskej rovnováhy

1.   Regulačný orgán preskúma žiadosť, ktorú predložil žiadajúci subjekt.

2.   Ak sa regulačný orgán domnieva, že žiadajúci subjekt spolu so svojou žiadosťou nepredložil úplné informácie, môže požiadať o ďalšie informácie do troch týždňov od prijatia žiadosti. Ak žiadajúci subjekt odpovie na túto žiadosť o ďalšie informácie, ale jeho odpoveď stále neobsahuje úplné informácie, regulačný orgán mu môže adresovať druhú žiadosť o ďalšie informácie do troch týždňov od prijatia odpovede na prvú žiadosť o ďalšie informácie. Žiadajúci subjekt tieto informácie musí poskytnúť v odpovedi na žiadosti o ďalšie informácie v primeranej lehote stanovenej regulačným orgánom v súlade s článkom 56 ods. 8 smernice 2012/34/EÚ. Ak žiadajúci subjekt tieto informácie nepredloží v rámci lehoty stanovenej regulačným orgánom, žiadosť sa zamietne.

3.   Regulačný orgán v lehote jedného mesiaca od prijatia žiadosti požiada o informácie uvedené v článku 11 ďalšie príslušné strany, najmä železničný podnik usilujúci sa o prístup k železničnej infraštruktúre, s cieľom prevádzkovať novú službu medzinárodnej osobnej železničnej dopravy. V prípade, že poskytnuté informácie nie sú jasné, môže stanoviť ešte jeden časový rámec na objasnenie.

4.   Ak žiadosť nemožno dostatočne opodstatniť v súlade s článkom 11 ods. 1 písm. d), zamietne sa.

5.   Ak informácie predložené žiadajúcim subjektom odôvodňujú žiadosť o uskutočnenie skúšky hospodárskej rovnováhy, pričom informácie poskytnuté žiadateľom usilujúcim sa o prístup nie sú dostatočné na to, aby sa zrušila platnosť žiadosti o danú skúšku, prístup sa neposkytne.

6.   Regulačný orgán stanoví lehotu na prijatie svojich rozhodnutí, ktorá nesmie presiahnuť šesť týždňov od prijatia všetkých príslušných informácií.

7.   Všetky informácie sa zašlú regulačnému orgánu v elektronickej podobe.

Článok 13

Obsah skúšky hospodárskej rovnováhy

1.   Hospodárska rovnováha zmluvy o službách vo verejnom záujme sa považuje za ohrozenú, ak navrhovaná nová služba má závažný negatívny vplyv na:

| i) | ziskovosť služieb poskytovaných v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme a/alebo |
| --- | --- |

i)

ziskovosť služieb poskytovaných v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme a/alebo

| ii) | čisté náklady príslušného orgánu, ktorý zadáva zmluvu o službách vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

ii)

čisté náklady príslušného orgánu, ktorý zadáva zmluvu o službách vo verejnom záujme.

2.   Regulačný orgán posúdi, či navrhovaná nová služba ohrozuje hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme. Analýza, ktorú vykonáva regulačný orgán, sa zameriava na hospodársky vplyv navrhovanej novej služby na zmluvu o službách vo verejnom záujme ako celok, nie na jednotlivé služby, ktoré sa v rámci nej poskytujú, a to počas celého obdobia trvania zmluvy. Vopred stanovené prahy týkajúce sa osobitných kritérií možno uplatňovať, nie však izolovane od ostatných kritérií.

3.   Regulačný orgán zohľadní takisto prínosy pre zákazníkov, ktoré v krátkodobom a strednodobom horizonte vyplývajú z novej služby.

Článok 14

Kritériá posúdenia v prípade skúšky hospodárskej rovnováhy

Regulačný orgán zohľadní v rámci postupu posúdenia najmä tieto kritériá:

| a) | vplyv na čistý finančný účinok služieb poskytovaných v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme, ktorý sa posudzuje počas celého trvania tejto zmluvy; |
| --- | --- |

a)

vplyv na čistý finančný účinok služieb poskytovaných v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme, ktorý sa posudzuje počas celého trvania tejto zmluvy;

| b) | prípadné konkurenčné reakcie železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme; |
| --- | --- |

b)

prípadné konkurenčné reakcie železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme;

| c) | prípadné úspory nákladov železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme (napríklad v súvislosti s nevykonaním výmeny železničných koľajových vozidiel s končiacou životnosťou alebo v súvislosti s pracovníkmi, ktorým sa končí zmluva), ako aj prípadné prínosy pre tento železničný podnik vyplývajúce z navrhovanej novej služby (napríklad doprava medzinárodných cestujúcich, ktorí by mohli mať záujem o spojenie s regionálnou službou v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme); |
| --- | --- |

c)

prípadné úspory nákladov železničného podniku, ktorý plní zmluvu o službách vo verejnom záujme (napríklad v súvislosti s nevykonaním výmeny železničných koľajových vozidiel s končiacou životnosťou alebo v súvislosti s pracovníkmi, ktorým sa končí zmluva), ako aj prípadné prínosy pre tento železničný podnik vyplývajúce z navrhovanej novej služby (napríklad doprava medzinárodných cestujúcich, ktorí by mohli mať záujem o spojenie s regionálnou službou v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme);

| d) | možnosť zúžiť rozsah pôsobnosti zmluvy o službách vo verejnom záujme najmä vtedy, keď sa v období predmetného posúdenia blíži čas uplynutia jej platnosti; |
| --- | --- |

d)

možnosť zúžiť rozsah pôsobnosti zmluvy o službách vo verejnom záujme najmä vtedy, keď sa v období predmetného posúdenia blíži čas uplynutia jej platnosti;

| e) | vplyv na výkon a kvalitu železničných služieb; |
| --- | --- |

e)

vplyv na výkon a kvalitu železničných služieb;

| f) | vplyv na plánovanie cestovného poriadku v rámci železničných služieb; |
| --- | --- |

f)

vplyv na plánovanie cestovného poriadku v rámci železničných služieb;

| g) | vplyv na prípadné investície železničných podnikov alebo príslušných orgánov do železničných koľajových vozidiel. |
| --- | --- |

g)

vplyv na prípadné investície železničných podnikov alebo príslušných orgánov do železničných koľajových vozidiel.

Článok 15

Výsledok skúšky hospodárskej rovnováhy

1.   Na základe skúšky hospodárskej rovnováhy regulačný orgán prijme rozhodnutie podľa článku 11 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ, na základe ktorého sa poskytne, upraví, poskytne len za určitých podmienok alebo odmietne právo prístupu k železničnej infraštruktúre.

2.   Skôr než regulačný orgán prijme rozhodnutie, na základe ktorého by sa odmietol prístup k železničnej infraštruktúre pre navrhovanú novú službu medzinárodnej osobnej dopravy, poskytne žiadateľovi možnosť upraviť plán tak, aby neohrozoval hospodársku rovnováhu zmluvy o službách vo verejnom záujme.

3.   Rozhodnutie regulačného orgánu s odôvodnením sa uverejní na jeho webovej lokalite, pričom sa zachová dôvernosť citlivých obchodných informácií.

Článok 16

Nové posúdenie rozhodnutia prijatého na základe skúšky hospodárskej rovnováhy

1.   Subjekty uvedené v článku 11 ods. 3 smernice 2012/34/EÚ môžu požiadať o nové posúdenie rozhodnutia prijatého na základe skúšky hospodárskej rovnováhy za podmienok stanovených regulačným orgánom. Medzi tieto podmienky môžu patriť takéto situácie:

| a) | v prípade novej služby medzinárodnej osobnej dopravy došlo k výraznej zmene v porovnaní s údajmi, ktoré analyzoval regulačný orgán, alebo |
| --- | --- |

a)

v prípade novej služby medzinárodnej osobnej dopravy došlo k výraznej zmene v porovnaní s údajmi, ktoré analyzoval regulačný orgán, alebo

| b) | skutočný vplyv na služby poskytované v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme sa výrazne odlišuje od odhadovaného vplyvu; |
| --- | --- |

b)

skutočný vplyv na služby poskytované v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme sa výrazne odlišuje od odhadovaného vplyvu;

| c) | platnosť zmluvy o službách vo verejnom záujme uplynula pred skončením pôvodnej lehoty. |
| --- | --- |

c)

platnosť zmluvy o službách vo verejnom záujme uplynula pred skončením pôvodnej lehoty.

2.   Ak sa v rozhodnutí regulačného orgánu nestanovuje inak, v lehote troch rokov od uverejnenia rozhodnutia nemožno požiadať o nové posúdenie rozhodnutia okrem prípadu uvedeného v odseku 1 písm. a).

Článok 17

Spolupráca regulačného orgánu s inými regulačnými orgánmi s právomocami týkajúcimi sa navrhovanej novej služby

1.   Regulačný orgán na základe prijatia oznámenia žiadateľa o zámere začať novú službu medzinárodnej osobnej dopravy oznámi túto skutočnosť ostatným orgánom, ktoré majú právomoci týkajúce sa trate navrhovanej novej služby. Tieto regulačné orgány preveria, či sú informácie uvedené v oznámení uverejnenom na webovej lokalite regulačného orgánu v súlade s informáciami, ktoré im poskytol žiadateľ. Akékoľvek nezrovnalosti oznámia regulačnému orgánu.

2.   Regulačný orgán na základe prijatia žiadosti subjektov uvedených v článku 5 alebo 10 o vykonanie skúšky základného účelu alebo skúšky hospodárskej rovnováhy oznámi túto skutočnosť ostatným regulačným orgánom, ktoré majú právomoci týkajúce sa úsekov trate navrhovanej novej služby.

3.   Regulačné orgány oznámia výsledky skúšok ostatným regulačným orgánom, ktoré majú právomoci týkajúce sa úsekov trate navrhovanej novej služby. Vykonajú to v dostatočnom časovom predstihu pred konečným prijatím rozhodnutia s cieľom poskytnúť ostatným regulačným orgánom možnosť uviesť pripomienky k výsledkom skúšok.

4.   Regulačné orgány v rámci každej výmeny informácií týkajúcich sa skúšok zachovajú dôvernosť citlivých obchodných informácií prijatých od strán zapojených do skúšok. Môžu použiť len informácie pre príslušný prípad.

Článok 18

Poplatky

Členské štáty alebo prípadne aj regulačné orgány môžu od subjektu, ktorý žiada o skúšku alebo nové posúdenie, žiadať poplatky za skúšku základného účelu, skúšku hospodárskej rovnováhy alebo nové posúdenie skúšky hospodárskej rovnováhy. V takom prípade musí byť poplatok nediskriminačný a primeraný a musí sa vyberať účinne a transparentne od všetkých žiadajúcich subjektov, pričom nesmie prevyšovať náklady na prácu vykonanú pracovníkmi a výdavky spojené so žiadosťou.

Článok 19

Metodika

1.   Regulačné orgány vytvoria v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia metodiku skúšky základného účelu a v prípade potreby skúšky hospodárskej rovnováhy. Táto metodika musí byť jasná, transparentná a nediskriminačná a uverejní sa na webovej lokalite regulačného orgánu.

2.   Metodika sa stanoví v súlade s vývojom trhu, pričom sa umožní jej ďalší vývoj najmä na základe skúseností regulačných orgánov.

Článok 20

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 16. júna 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. augusta 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

2

---

| 12.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/11

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 870/2014

z 11. augusta 2014

o kritériách pre žiadateľov o pridelenie kapacity železničnej infraštruktúry

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ z 21. novembra 2012, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor (1), a najmä na jej článok 41 ods. 3,

keďže:

| (1) | V článku 41 ods. 2 smernice 2012/34/EÚ sa uvádza, že manažéri infraštruktúry môžu stanoviť požiadavky pre žiadateľov, aby zabezpečili, že ich oprávnené očakávania budúcich výnosov a využitia infraštruktúry budú splnené. |
| --- | --- |

(1)

V článku 41 ods. 2 smernice 2012/34/EÚ sa uvádza, že manažéri infraštruktúry môžu stanoviť požiadavky pre žiadateľov, aby zabezpečili, že ich oprávnené očakávania budúcich výnosov a využitia infraštruktúry budú splnené.

| (2) | Uvedené požiadavky by mali byť primerané, transparentné a nediskriminačné. Môžu zahŕňať stanovenie len takej finančnej záruky, ktorá neprekračuje primeranú výšku a ktorá je proporcionálna k rozsahu predpokladanej úrovne činnosti žiadateľa, ako aj ubezpečenie o schopnosti žiadateľa vypracovať vhodné ponuky týkajúce sa pridelenia kapacity. |
| --- | --- |

(2)

Uvedené požiadavky by mali byť primerané, transparentné a nediskriminačné. Môžu zahŕňať stanovenie len takej finančnej záruky, ktorá neprekračuje primeranú výšku a ktorá je proporcionálna k rozsahu predpokladanej úrovne činnosti žiadateľa, ako aj ubezpečenie o schopnosti žiadateľa vypracovať vhodné ponuky týkajúce sa pridelenia kapacity.

| (3) | Finančné záruky môžu mať podobu zálohových platieb alebo záruk poskytnutých finančnými inštitúciami. |
| --- | --- |

(3)

Finančné záruky môžu mať podobu zálohových platieb alebo záruk poskytnutých finančnými inštitúciami.

| (4) | V súvislosti s primeranosťou požiadaviek uvedených v odôvodnení (2) by sa mala zohľadniť skutočnosť, že infraštruktúra konkurenčných druhov dopravy, napríklad cestnej, leteckej, námornej a vnútrozemskej vodnej dopravy, často nie je spoplatnená používateľskými poplatkami, a teda sa na ňu nevzťahujú ani finančné záruky. V záujme zaistenia spravodlivej hospodárskej súťaže medzi jednotlivými druhmi dopravy by sa finančné záruky mali obmedziť na prísne minimum z hľadiska ich výšky a trvania. |
| --- | --- |

(4)

V súvislosti s primeranosťou požiadaviek uvedených v odôvodnení (2) by sa mala zohľadniť skutočnosť, že infraštruktúra konkurenčných druhov dopravy, napríklad cestnej, leteckej, námornej a vnútrozemskej vodnej dopravy, často nie je spoplatnená používateľskými poplatkami, a teda sa na ňu nevzťahujú ani finančné záruky. V záujme zaistenia spravodlivej hospodárskej súťaže medzi jednotlivými druhmi dopravy by sa finančné záruky mali obmedziť na prísne minimum z hľadiska ich výšky a trvania.

| (5) | Finančné záruky sú primerané len vtedy, keď sú nevyhnutne potrebné na účely opätovného uistenia manažéra infraštruktúry o budúcich výnosoch a využití infraštruktúry. Potreba finančných záruk sa ďalej znižuje vzhľadom na skutočnosť, že manažéri infraštruktúry sa môžu spoľahnúť na kontroly finančnej kapacity železničných podnikov a dohľad nad ňou v rámci postupu udeľovania licencií v súlade s kapitolou III smernice 2012/34/EÚ, a najmä jej článkom 20. |
| --- | --- |

(5)

Finančné záruky sú primerané len vtedy, keď sú nevyhnutne potrebné na účely opätovného uistenia manažéra infraštruktúry o budúcich výnosoch a využití infraštruktúry. Potreba finančných záruk sa ďalej znižuje vzhľadom na skutočnosť, že manažéri infraštruktúry sa môžu spoľahnúť na kontroly finančnej kapacity železničných podnikov a dohľad nad ňou v rámci postupu udeľovania licencií v súlade s kapitolou III smernice 2012/34/EÚ, a najmä jej článkom 20.

| (6) | Na uvedené záruky sa vzťahuje zásada nediskriminácie, preto by sa nemalo pri požiadavkách na záruky rozlišovať medzi žiadateľmi v súkromnom a verejnom vlastníctve. |
| --- | --- |

(6)

Na uvedené záruky sa vzťahuje zásada nediskriminácie, preto by sa nemalo pri požiadavkách na záruky rozlišovať medzi žiadateľmi v súkromnom a verejnom vlastníctve.

| (7) | Záruky by mali zodpovedať miere rizika, ktoré predstavuje žiadateľ pre manažéra infraštruktúry v rôznych etapách prideľovania kapacity. Riziko sa považuje vo všeobecnosti za nízke, pokým je možné opätovne prideliť kapacitu iným železničným podnikom. |
| --- | --- |

(7)

Záruky by mali zodpovedať miere rizika, ktoré predstavuje žiadateľ pre manažéra infraštruktúry v rôznych etapách prideľovania kapacity. Riziko sa považuje vo všeobecnosti za nízke, pokým je možné opätovne prideliť kapacitu iným železničným podnikom.

| (8) | Záruku, ktorá sa požaduje v súvislosti s vypracovaním vhodných ponúk, možno považovať za primeranú, transparentnú a nediskriminačnú vtedy, keď manažér infraštruktúry stanoví jasné a transparentné pravidlá prípravy žiadosti o pridelenie kapacity v rámci podmienok používania siete a poskytne žiadateľom nevyhnutne potrebné podporné nástroje. Keďže schopnosť vypracovať vhodné ponuky nie je možné objektívne určiť pred podaním žiadosti, akúkoľvek nedostatočnú schopnosť žiadateľa vypracovať vhodné ponuky je možné konštatovať až po podaní žiadosti, a to na základe opakovaného nepredloženia daných ponúk alebo neposkytnutia nevyhnutne potrebných informácií manažérovi infraštruktúry. Žiadateľ je zodpovedný za uvedené nepredloženie, z ktorého vyplýva postih vrátane vylúčenia žiadateľa z podania žiadosti o osobitnú vlakovú trasu. |
| --- | --- |

(8)

Záruku, ktorá sa požaduje v súvislosti s vypracovaním vhodných ponúk, možno považovať za primeranú, transparentnú a nediskriminačnú vtedy, keď manažér infraštruktúry stanoví jasné a transparentné pravidlá prípravy žiadosti o pridelenie kapacity v rámci podmienok používania siete a poskytne žiadateľom nevyhnutne potrebné podporné nástroje. Keďže schopnosť vypracovať vhodné ponuky nie je možné objektívne určiť pred podaním žiadosti, akúkoľvek nedostatočnú schopnosť žiadateľa vypracovať vhodné ponuky je možné konštatovať až po podaní žiadosti, a to na základe opakovaného nepredloženia daných ponúk alebo neposkytnutia nevyhnutne potrebných informácií manažérovi infraštruktúry. Žiadateľ je zodpovedný za uvedené nepredloženie, z ktorého vyplýva postih vrátane vylúčenia žiadateľa z podania žiadosti o osobitnú vlakovú trasu.

| (9) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 62 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ, |
| --- | --- |

(9)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom výboru uvedeného v článku 62 ods. 1 smernice 2012/34/EÚ,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Predmet úpravy

Týmto nariadením sa stanovujú požiadavky na finančné záruky, ktoré môže požadovať manažér infraštruktúry s cieľom zabezpečiť splnenie svojich oprávnených očakávaní budúcich príjmov bez prekročenia úrovne primeranej úrovni činností zamýšľaných zo strany žiadateľa. Medzi tieto požiadavky patria najmä podmienky, kedy možno požadovať záruku alebo zálohovú platbu, ako aj výšku a trvanie finančnej záruky. Týmto nariadením sa okrem toho stanovujú určité podrobnosti, pokiaľ ide o kritériá posudzovania schopnosti žiadateľa vypracovať vhodné ponuky týkajúce sa pridelenia kapacity infraštruktúry.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmu:

| | „finančná záruka“ znamená a) zálohové platby na zníženie a predvídanie budúcich povinností zaplatenia poplatkov za infraštruktúru alebo b) zmluvné dojednanie, ktorým sa finančná inštitúcia (napríklad banka) zaviaže k uskutočneniu takýchto platieb pri ich splatnosti. |
| --- | --- |

„finančná záruka“ znamená a) zálohové platby na zníženie a predvídanie budúcich povinností zaplatenia poplatkov za infraštruktúru alebo b) zmluvné dojednanie, ktorým sa finančná inštitúcia (napríklad banka) zaviaže k uskutočneniu takýchto platieb pri ich splatnosti.

Článok 3

Podmienky pre finančné záruky

1.   Žiadateľ sa môže rozhodnúť splniť požiadavku na úhradu finančnej záruky buď prostredníctvom zálohovej platby alebo zmluvného dojednania v zmysle článku 2. Ak manažér infraštruktúry požaduje, aby žiadateľ uhradil zálohovú platbu na poplatky za infraštruktúru, nesmie zároveň požadovať žiadne iné finančné záruky za tie isté zamýšľané činnosti.

2.   Manažér infraštruktúry nesmie od žiadateľov požadovať poskytnutie finančných záruk okrem prípadov, keď ratingové hodnotenie žiadateľa naznačuje, že by mohol mať problémy s pravidelnými platbami poplatkov za infraštruktúru. V prípade potreby manažér infraštruktúry uvedie takéto ratingové hodnotenie vo svojich podmienkach používania siete v oddiele týkajúcom sa zásad spoplatňovania. Manažér infraštruktúry odôvodní svoju žiadosť o finančnú záruku ratingovým hodnotením nie starším ako dva roky, ktoré mu poskytla ratingová agentúra.

3.   Manažér infraštruktúry nesmie požadovať finančnú záruku:

| a) | od určeného železničného podniku v prípade, že žiadateľ, ktorý nie je železničným podnikom, už poskytol alebo zaplatil finančnú záruku na účely úhrady budúcich platieb za tie isté predpokladané činnosti; |
| --- | --- |

a)

od určeného železničného podniku v prípade, že žiadateľ, ktorý nie je železničným podnikom, už poskytol alebo zaplatil finančnú záruku na účely úhrady budúcich platieb za tie isté predpokladané činnosti;

| b) | ak má poplatok za infraštruktúru zaplatiť priamo manažérovi infraštruktúry príslušný orgán podľa nariadenia Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 1370/2007 (2). |
| --- | --- |

b)

ak má poplatok za infraštruktúru zaplatiť priamo manažérovi infraštruktúry príslušný orgán podľa nariadenia Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 1370/2007 (2).

Článok 4

Výška a trvanie finančných záruk

1.   Výška finančných záruk pripadajúca na jedného žiadateľa nesmie presiahnuť odhadovanú sumu poplatkov vzniknutých počas dvoch mesiacov prevádzky vlaku, ktorá je predmetom žiadosti.

2.   Od maximálnej odhadovanej výšky poplatkov uvedených v ods. 1 sa odrátajú rezervačné poplatky uhradené v súlade s článkom 36 smernice 2012/34/EÚ.

3.   Manažér infraštruktúry nesmie požadovať, aby finančná záruka nadobudla účinnosť skôr ako desať dní pred prvým dňom mesiaca, v ktorom železničný podnik začne prevádzku vlakov, na ktorú sa vzťahujú poplatky za infraštruktúru, platbu ktorých má táto finančná záruka pokryť. Ak je kapacita pridelená po tomto okamihu, manažér infraštruktúry môže požiadať o poskytnutie finančnej záruky aj v krátkej lehote.

Článok 5

Schopnosť vypracovať vhodné ponuky na účely pridelenia kapacity

Manažér infraštruktúry nesmie zamietnuť žiadosť o osobitnú vlakovú trasu s odôvodnením, že nebolo poskytnuté ubezpečenie o schopnosti vypracovať vhodnú ponuku na účely pridelenia kapacity infraštruktúry v zmysle článku 41 ods. 2 smernice 2012/34/EÚ, okrem prípadov, keď:

| a) | žiadateľ neodpovedal na dve po sebe nasledujúce žiadosti o poskytnutie chýbajúcich informácií alebo opakovane odpovedal takým spôsobom, ktorý nespĺňa podmienky používania siete podľa článku 27 smernice 2012/34/EÚ a v prílohe IV k uvedenej smernici, pokiaľ ide o postupy podávania žiadostí o vlakové trasy a |
| --- | --- |

a)

žiadateľ neodpovedal na dve po sebe nasledujúce žiadosti o poskytnutie chýbajúcich informácií alebo opakovane odpovedal takým spôsobom, ktorý nespĺňa podmienky používania siete podľa článku 27 smernice 2012/34/EÚ a v prílohe IV k uvedenej smernici, pokiaľ ide o postupy podávania žiadostí o vlakové trasy a

| b) | manažér infraštruktúry je schopný preukázať na žiadosť regulačného orgánu a k jeho spokojnosti, že podnikol všetky primerané kroky, aby podporil správne a včasné podanie žiadostí. |
| --- | --- |

b)

manažér infraštruktúry je schopný preukázať na žiadosť regulačného orgánu a k jeho spokojnosti, že podnikol všetky primerané kroky, aby podporil správne a včasné podanie žiadostí.

Článok 6

Prechodné ustanovenie

Manažéri infraštruktúry v prípade potreby uvedú svoje podmienky používania siete do súladu s ustanoveniami tohto nariadenia pre prvé obdobie platnosti cestovného poriadku od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Článok 7

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 16. júna 2015.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. augusta 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70, Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1.

2

---

| 12.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/14

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 871/2014

z 11. augusta 2014,

ktorým sa vykonávajú odpočítania od rybolovných kvót dostupných pre určité populácie v roku 2014 z dôvodu prekročenia rybolovných kvót v predchádzajúcich rokoch

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a najmä na jeho článok 105 ods. 1, 2 a 3,

keďže:

| (1) | Rybolovné kvóty na rok 2013 sa stanovili týmito nariadeniami:






  — | nariadenie Rady (EÚ) č. 1262/2012 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Rybolovné kvóty na rok 2013 sa stanovili týmito nariadeniami:

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 1262/2012 (2),

| — | nariadenie Rady (EÚ) č. 1088/2012 (3), |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 1088/2012 (3),

| — | nariadenie Rady (EÚ) č. 1261/2012 (4), |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 1261/2012 (4),

| — | nariadenie Rady (EÚ) č. 39/2013 (5) a |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 39/2013 (5) a

| — | nariadenie Rady (EÚ) č. 40/2013 (6). |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 40/2013 (6).

| (2) | Rybolovné kvóty na rok 2014 sa stanovili týmito nariadeniami:






  — | nariadenie (EÚ) č. 1262/2012, |
| --- | --- | --- |

(2)

Rybolovné kvóty na rok 2014 sa stanovili týmito nariadeniami:

—

nariadenie (EÚ) č. 1262/2012,

| — | nariadenie Rady (EÚ) č. 1180/2013 (7), |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 1180/2013 (7),

| — | nariadenie Rady (EÚ) č. 24/2014 (8) a |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 24/2014 (8) a

| — | nariadenie Rady (EÚ) č. 43/2014 (9). |
| --- | --- |

—

nariadenie Rady (EÚ) č. 43/2014 (9).

| (3) | Keď Komisia stanoví, že členský štát prekročil rybolovné kvóty, ktoré mu boli pridelené, má v súlade s článkom 105 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1224/2009 vykonať odpočítanie od budúcich rybolovných kvót dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

(3)

Keď Komisia stanoví, že členský štát prekročil rybolovné kvóty, ktoré mu boli pridelené, má v súlade s článkom 105 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1224/2009 vykonať odpočítanie od budúcich rybolovných kvót dotknutého členského štátu.

| (4) | V článku 105 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 1224/2009 sa stanovuje, že takéto odpočítania sa vykonávajú v nasledujúcom roku alebo nasledujúcich rokoch s použitím koeficientov násobenia uvedených v danom článku. |
| --- | --- |

(4)

V článku 105 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 1224/2009 sa stanovuje, že takéto odpočítania sa vykonávajú v nasledujúcom roku alebo nasledujúcich rokoch s použitím koeficientov násobenia uvedených v danom článku.

| (5) | Niektoré členské štáty prekročili rybolovné kvóty na rok 2013. V prípade populácií, pri ktorých došlo k prekročeniu rybolovných kvót, je preto vhodné vykonať odpočítania od rybolovných kvót, ktoré boli dotknutým členským štátom pridelené na rok 2014, prípadne na nasledujúce roky. |
| --- | --- |

(5)

Niektoré členské štáty prekročili rybolovné kvóty na rok 2013. V prípade populácií, pri ktorých došlo k prekročeniu rybolovných kvót, je preto vhodné vykonať odpočítania od rybolovných kvót, ktoré boli dotknutým členským štátom pridelené na rok 2014, prípadne na nasledujúce roky.

| (6) | Keďže Dánsko v roku 2013 prekročilo svoj celkový povolený výlov pre piesočnice vo vodách Únie v oblastiach riadenia 2 a 4, treba vykonať odpočítania. V roku 2014 boli v týchto vodách povolené minimálne úlovky piesočníc s cieľom monitorovať vývoj populácie a obnoviť miestne populácie. Pri uvedených odpočítaniach je však nemožné zachovať systém monitorovania, ktorý odporučila Medzinárodná rada pre výskum mora v záujme riadenia populácie piesočníc. Preto by sa odpočítania za kvóty, ktoré Dánsko prekročilo v roku 2013 v týchto oblastiach, mali vykonať v rámci oblasti riadenia piesočnicovitých 3. |
| --- | --- |

(6)

Keďže Dánsko v roku 2013 prekročilo svoj celkový povolený výlov pre piesočnice vo vodách Únie v oblastiach riadenia 2 a 4, treba vykonať odpočítania. V roku 2014 boli v týchto vodách povolené minimálne úlovky piesočníc s cieľom monitorovať vývoj populácie a obnoviť miestne populácie. Pri uvedených odpočítaniach je však nemožné zachovať systém monitorovania, ktorý odporučila Medzinárodná rada pre výskum mora v záujme riadenia populácie piesočníc. Preto by sa odpočítania za kvóty, ktoré Dánsko prekročilo v roku 2013 v týchto oblastiach, mali vykonať v rámci oblasti riadenia piesočnicovitých 3.

| (7) | Španielsko v roku 2012 prekročilo svoju kvótu pre populácie homára štíhleho v zónach IX a X, vo vodách EÚ zóny CECAF 34.1.1 (NEP/93411). V roku 2013 bolo uplatniteľné výsledné odpočítanie v objeme 75,45 ton, ktoré bolo na žiadosť Španielska rozvrhnuté na obdobie troch rokov počnúc rokom 2013. Zostávajúce ročné odpočítanie uplatniteľné na španielsku populáciu NEP/93411 predstavuje 25 ton v roku 2014 a 19 ton v roku 2015, a to bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek ďalšia úprava kvóty. |
| --- | --- |

(7)

Španielsko v roku 2012 prekročilo svoju kvótu pre populácie homára štíhleho v zónach IX a X, vo vodách EÚ zóny CECAF 34.1.1 (NEP/93411). V roku 2013 bolo uplatniteľné výsledné odpočítanie v objeme 75,45 ton, ktoré bolo na žiadosť Španielska rozvrhnuté na obdobie troch rokov počnúc rokom 2013. Zostávajúce ročné odpočítanie uplatniteľné na španielsku populáciu NEP/93411 predstavuje 25 ton v roku 2014 a 19 ton v roku 2015, a to bez toho, aby bola dotknutá akákoľvek ďalšia úprava kvóty.

| (8) | Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 770/2013 (10) a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1402/2013 (11) sa v prípade určitých druhov rýb stanovili odpočítania od rybolovných kvót pridelených niektorým krajinám na rok 2013. V prípade niektorých členských štátov však boli odpočítania, ktoré sa mali uplatniť na niektoré druhy, vyššie než príslušné kvóty dostupné v roku 2013, a preto sa v uvedenom roku nemohli vykonať v plnej miere. S cieľom zabezpečiť, aby sa v takýchto prípadoch od kvót pre dotknuté populácie odpočítal celý príslušný objem, zostávajúce množstvá by sa mali zohľadniť pri stanovovaní odpočítaní od kvót na rok 2014 a prípadne aj kvót na nasledujúce roky, |
| --- | --- |

(8)

Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 770/2013 (10) a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1402/2013 (11) sa v prípade určitých druhov rýb stanovili odpočítania od rybolovných kvót pridelených niektorým krajinám na rok 2013. V prípade niektorých členských štátov však boli odpočítania, ktoré sa mali uplatniť na niektoré druhy, vyššie než príslušné kvóty dostupné v roku 2013, a preto sa v uvedenom roku nemohli vykonať v plnej miere. S cieľom zabezpečiť, aby sa v takýchto prípadoch od kvót pre dotknuté populácie odpočítal celý príslušný objem, zostávajúce množstvá by sa mali zohľadniť pri stanovovaní odpočítaní od kvót na rok 2014 a prípadne aj kvót na nasledujúce roky,

| (9) | Odpočítania od rybolovných kvót podľa tohto nariadenia by sa mali uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté odpočítania uplatniteľné na kvóty na rok 2014 podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 165/2011 (12) a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 185/2013 (13). |
| --- | --- |

(9)

Odpočítania od rybolovných kvót podľa tohto nariadenia by sa mali uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté odpočítania uplatniteľné na kvóty na rok 2014 podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 165/2011 (12) a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 185/2013 (13).

| (10) | Keďže kvóty sú vyjadrené v tonách alebo celých kusoch, odpočítania boli zaokrúhlené smerom nadol na tonu alebo kus, pričom množstvá nižšie ako jedna tona alebo jeden kus sa nezohľadnili, |
| --- | --- |

(10)

Keďže kvóty sú vyjadrené v tonách alebo celých kusoch, odpočítania boli zaokrúhlené smerom nadol na tonu alebo kus, pričom množstvá nižšie ako jedna tona alebo jeden kus sa nezohľadnili,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   V súlade s prílohou k tomuto nariadeniu sa vykonávajú odpočítania od rybolovných kvót stanovených na rok 2014 v nariadeniach (EÚ) č. 1262/2012, (EÚ) č. 1180/2013, (EÚ) č. 24/2014 a (EÚ) č. 43/2014.

2.   Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté odpočítania stanovené v nariadení (EÚ) č. 165/2011 a vo vykonávacom nariadení (EÚ) č. 185/2013.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. augusta 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1262/2012 z 20. decembra 2012, ktorým sa na roky 2013 a 2014 určujú rybolovné možnosti pre plavidlá EÚ, pokiaľ ide o určité populácie hlbokomorských rýb (Ú. v. EÚ L 356, 22.12.2012, s. 22).

2

(3)  Nariadenie Rady (EÚ) 1088/2012 z 20. novembra 2012, ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné v Baltskom mori (Ú. v. EÚ L 323, 22.11.2012, s. 2).

3

(4)  Nariadenie Rady (EÚ) 1261/2012 z 20. decembra 2012, ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb a skupiny zásob rýb uplatniteľné v Čiernom mori (Ú. v. EÚ L 356, 22.12.2012, s. 19).

4

(5)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 39/2013 z 21. januára 2013, ktorým sa pre plavidlá EÚ stanovujú na rok 2013 rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré nie sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd (Ú. v. EÚ L 23, 25.1.2013, s. 1).

5

(6)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 40/2013 z 21. januára 2013, ktorým sa na rok 2013 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb, ktoré sú predmetom medzinárodných rokovaní alebo dohôd, dostupné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v určitých vodách mimo EÚ (Ú. v. EÚ L 23, 25.1.2013, s. 54).

6

(7)  Nariadenie Rady (EÚ) 1180/2013 z 19. novembra 2013, ktorým sa na rok 2014 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné v Baltskom mori (Ú. v. EÚ L 313, 22.11.2013, s. 4).

7

(8)  Nariadenie Rady (EÚ) 24/2014 z 10. januára 2014, ktorým sa na rok 2014 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb v Čiernom mori (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2014, s. 4).

8

(9)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 43/2014 z 20. januára 2014, ktorým sa na rok 2014 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách Únie a v prípade plavidiel Únie aj v určitých vodách nepatriacich Únii (Ú. v. EÚ L 24, 28.1.2014, s. 1).

9

(10)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 770/2013 z 8. augusta 2013, ktorým sa vykonávajú zníženia rybolovných kvót dostupných pre určité populácie v roku 2013 z dôvodu nadmerného výlovu v predchádzajúcich rokoch (Ú. v. EÚ L 215, 10.8.2013, s. 1).

10

(11)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1402/2013 z 19. decembra 2013, ktorým sa vykonávajú zníženia rybolovných kvót dostupných pre určité populácie v roku 2013 z dôvodu nadmerného výlovu iných populácií v predchádzajúcich rokoch a ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 770/2013, pokiaľ ide o objemy kvót, ktoré sa majú znížiť v budúcich rokoch (Ú. v. EÚ L 349, 21.12.2013, s. 61).

11

(12)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 165/2011 z 22. februára 2011, ktorým sa ustanovujú odpočty z určitých kvót makrely pridelených Španielsku na rok 2011 a nasledujúce roky z dôvodu nadmerného výlovu v roku 2010 (Ú. v. EÚ L 48, 23.2.2011, s. 11).

12

(13)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 185/2013 z 5. marca 2013, ktorým sa ustanovujú odpočty z určitých rybolovných kvót pridelených Španielsku na rok 2013 a nasledujúce roky z dôvodu prekročenia určitej kvóty pre makrelu atlantickú v roku 2009 (Ú. v. EÚ L 62, 6.3.2013, s. 62).

13

---

PRÍLOHA

ODPOČÍTANIA OD KVÓT PRI POPULÁCIÁCH, V PRÍPADE KTORÝCH DOŠLO K PREKROČENIU RYBOLOVNÝCH KVÓT

| Členský štát | Kód druhu | Kód zóny | Názov druhu | Názov zóny | Počiatočná kvóta na rok 2013 | Povolené vylodenia v roku 2013 (Celkové upravené množstvo v tonách) (1) | Celkový výlov v roku 2013 (množstvo v tonách) | Čerpanie kvóty v súvislosti s povolenými vylodeniami (%) | Prekročenie rybolovných kvót v súvislosti s povolenými vylodeniami (množstvo v tonách) | Koeficient násobenia (2) | Dodatočný koeficient násobenia (3)
   (4) | Zostávajúce odpočítanie z roku 2013 | Zostatok (5) | Má sa odpočítať v roku 2015 a nasledujúcich rokoch (množstvo v tonách) | Odpočítania v roku 2014
  (množstvo v tonách) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | HAD | 7X7A34 | treska jednoškvrnná | zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | 157,000 | 167,600 | 174,700 | 104,24 | 7,100 | / | / | / | / | | 7 |
| BE | HER | 4CXB7D | sleď atlantický | zóny IVc, VIId okrem populácie v Blackwater | 9 285,000 | 14,000 | 22,200 | 158,57 | 8,200 | / | / | / | / | | 8 |
| BE | PLE | 7FG. | platesa veľká | zóny VIIf a VIIg | 46,000 | 160,000 | 185,700 | 116,06 | 25,700 | / | / | / | / | | 25 |
| BE | SRX | 07D. | rajovité | vody Únie zóny VIId | 72,000 | 75,300 | 87,700 | 116,47 | 12,400 | / | / | / | / | | 12 |
| BE | SRX | 2AC4-C | rajovité | vody Únie zón IIa a IV | 211,000 | 218,800 | 229,800 | 105,03 | 11,000 | / | / | / | / | | 11 |
| DK | HER | *3BCDC | sleď atlantický | vody Únie poddivízií 22 – 32 | 1 972,720 | 1 972,720 | 2 039,210 | 103,37 | 66,490 | / | / | / | / | | 66 |
| DK | MAC | 2A34. | makrela atlantická | zóny IIIa a IV; vody Únie zón IIa, IIIb, IIIc a poddivízií 22 – 32 | 15 072,000 | 16 780,390 | 17 043,000 | 101,56 | 262,610 | / | / | / | / | | 262 |
| DK | NOP | 04-N | treska koruškovitá a súvisiace vedľajšie úlovky | nórske vody zóny IV | 0 | 0 | 4,980 | neuvádza sa | 4,980 | / | / | / | / | | 4 |
| DK | POK | 1N2AB. | treska tmavá | nórske vody zón I a II | / | 20,000 | 21,680 | 108,40 | 1,680 | / | / | / | / | | 1 |
| DK | SAN | 234_2 | piesočnice | vody Únie oblasti riadenia piesočníc 2 | 16 549,000 | 16 837,980 | 21 144,000 | 125,57 | 4 306,020 | 1,4 | / | / | / | | 6 028 (6) |
| DK | SAN | 234_4 | piesočnice | vody Únie oblasti riadenia piesočníc 4 | 3 773,000 | 3 999,300 | 5 064,000 | 126,62 | 1 064,700 | 1,4 | / | / | / | | 1 490 (6) |
| EL | BFT | AE45WM | tuniak modroplutvý | Atlantický oceán východne od 45° z. z. d. a Stredozemné more | 129,07 | 177,520 | 177,557 | 100,02 | 0,037 | / | C | 1,435 | / | | 1,49 |
| ES | ALF | 3X14- | beryxy | vody EÚ a medzinárodné vody zón III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV | 70,000 | 59,470 | 61,770 | 103,87 | 2,300 | / | A | / | / | | 3 |
| ES | BLI | 5B67- | mieň modrý | vody Únie a medzinárodné vody zón Vb, VI, VII | 79,000 | 79,000 | 138,649 | 175,49 | 59,640 | / | / | 4,22 | 0,07 | | 63 |
| ES | BSF | 56712- | stuhochvost čierny | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII a XII | 174,000 | 102,030 | 109,190 | 107,02 | 7,16 | / | A | / | / | | 10 |
| ES | BSF | 8910- | stuhochvost čierny | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX a X | 12,000 | 2,770 | 3,340 | 120,58 | 0,570 | / | A | 32,85 | / | | 33 |
| ES | BUM | ATLANT | marlín mozaikový | Atlantický oceán | 27,20 | 16,920 | 44,040 | 260,28 | 27,120 | / | / | / | / | | 27 |
| ES | COD | N3M. | Treska škvrnitá | zóna NAFO 3M | 2 019,000 | 2 318,240 | 2 360,100 | 101,81 | 41,86 | / | / | / | / | | 41 |
| ES | DGS | 15X14 | ostroň bieloškvrnitý | vody Únie a medzinárodné vody zón I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV | 0 | 0 | 1,670 | neuvádza sa | 1,670 | / | A | / | / | | 2 |
| ES | DWS | 56789- | hlbokomorské žraloky | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII, VIII a IX | 0 | 0 | 5,330 | neuvádza sa | 5,330 | / | A | / | / | | 8 |
| ES | GFB | 89- | mieňovec európsky | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII a IX | 242,000 | 185,560 | 214,640 | 115,67 | 29,080 | / | A | / | / | | 43 |
| ES | GHL | 1/2INT | halibut tmavý | medzinárodné vody zón I a II | / | 0 | 4,700 | neuvádza sa | 4,700 | / | / | / | / | | 4 |
| ES | GHL | 1N2AB. | halibut tmavý | nórske vody zón I a II | / | 0 | 12,370 | neuvádza sa | 12,370 | / | / | / | / | | 12 |
| ES | GHL | N3LMNO | halibut tmavý | zóna NAFO 3LMNO | 4 262,000 | 4 228,560 | 4 287,200 | 101,39 | 58,640 | / | C | / | / | | 87 |
| ES | HAD | 5BC6A. | treska jednoškvrnná | vody Únie a medzinárodné vody zón Vb a VIa | / | 5,850 | 13,550 | 231,62 | 7,700 | / | A | 10,72 | / | | 22 |
| ES | HAD | 7X7A34 | treska jednoškvrnná | zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | / | 0 | 8,540 | neuvádza sa | 8,540 | / | / | / | / | | 8 |
| ES | NEP | 9/3411 | homár štíhly | zóny IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | 62,00 | 36,850 | 31,340 | 85,05 | – 5,51 | / | neuvádza sa | 44.79
   (7) | | 19 | 25 |
| ES | OTH | 1N2AB. | iné druhy | nórske vody zón I a II | / | 0 | 15,530 | neuvádza sa | 15,530 | / | / | / | / | | 15 |
| ES | POL | 08C. | treska žltkavá | zóna VIIIc | 208,000 | 208,000 | 239,310 | 115,05 | 31,310 | / | / | / | / | | 31 |
| ES | POR | 3-1234 | lamna sleďová | vody Francúzskej Guyany, Kattegat; vody Únie v oblasti Skagerrak, zóny I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1, 34.1.2 a 34.2 | 0 | 0 | 3,160 | neuvádza sa | 3,160 | / | / | / | / | | 3 |
| ES | RED | 51214D | sebastesy | vody Únie a medzinárodné vody zóny V; medzinárodné vody zón XII a XIV | 433,000 | 2 209,000 | 2 230,300 | 100,96 | 21,300 | / | / | / | / | | 21 |
| ES | SOL | 8AB. | solea európska | zóny VIIIa a VIIIb | 9,000 | 8,720 | 8,810 | 101,03 | 0,090 | / | A + C | 3 | / | | 3 |
| ES | USK | 567EI. | mieň lemovaný | vody Únie a medzinárodné vody zón V, VI a VII | 46,00 | 40,320 | 85,000 | 210,81 | 44,680 | / | A | 22,87 | / | | 89 |
| ES | WHM | ATLANT | kopijonos belavý | Atlantický oceán | 30,500 | 30,500 | 36,330 | 119,11 | 5,830 | / | / | / | / | | 5 |
| FR | GHL | 1N2AB. | halibut tmavý | nórske vody zón I a II | / | 0 | 17,500 | neuvádza sa | 17,500 | / | / | / | / | / | 17 |
| FR | PLE | 7FG. | platesa veľká | zóny VIIf a VIIg | 83,000 | 92,250 | 94,300 | 102,22 | 2,050 | / | / | / | / | | 2 |
| FR | RED | 51214D | sebastesy | vody Únie a medzinárodné vody zóny V; medzinárodné vody zón XII a XIV | 230,000 | 23,000 | 41,500 | 180,43 | 18,500 | / | / | / | / | | 18 |
| IE | HAD | 1N2AB. | treska jednoškvrnná | nórske vody zón I a II | / | 20,500 | 25,630 | 125,02 | 5,130 | / | / | / | / | | 5 |
| IE | HAD | 7X7A34 | treska jednoškvrnná | zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | 3 144,000 | 2 696,760 | 2 698,749 | 100,07 | 1,989 | / | / | / | / | | 1 |
| IE | PLE | 7FG. | platesa veľká | zóny VIIf a VIIg | 197,000 | 66,790 | 79,817 | 119,60 | 13,027 | / | / | / | / | | 13 |
| IE | PLE | 7HJK. | platesa veľká | zóny VIIh, VIIj a VIIk | 61,000 | 49,700 | 51,823 | 104,27 | 2,123 | / | / | / | / | | 2 |
| LT | GHL | N3LMNO | halibut tmavý | zóna NAFO 3LMNO | 22,000 | 15,700 | 0 | neuvádza sa | – 15,700 | / | neuvádza sa | 120,279 | / | | 104 |
| NL | HKE | 3A/BCD | merlúza európska | zóna IIIa; vody Únie poddivízií 22 – 32 | / | 0 | 0,671 | neuvádza sa | 0,671 | / | C | / | / | | 1 |
| NL | SRX | 07D. | rajovité | vody Únie zóny VIId | 4,000 | 3,000 | 1,932 | 64,40 | – 1,068 | / | / | 0,015 | / | | 0 |
| NL | SRX | 2AC4-C | rajovité | vody Únie zón IIa a IV | 180,000 | 275,430 | 357,115 | 129,66 | 81,685 | / | / | / | / | | 81 |
| PL | SAL | 3BCD-F | losos atlantický | vody Únie poddivízií 22 – 31 | 6 837,000 | 5 061,000 | 5 277,000 | 104,27 | 216,000 | / | / | / | / | | 216 (v kusoch) |
| PL | SPR | 3BCD-C | šprota severná a súvisiace úlovky | vody EÚ poddivízií 22 – 32 | 73 392,000 | 76 680,000 | 80 987,740 | 105,62 | 4 307,740 | 1,1 | / | 477,314 | / | | 5 215 |
| PT | ALF | 3X14- | beryxy | vody EÚ a medzinárodné vody zón III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV | 203,000 | 153,810 | 160,350 | 104,25 | 6,540 | / | A | / | / | | 9 |
| PT | ANF | 8C3411 | čertovité | zóny VIIIc, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | 410,000 | 603,440 | 625,929 | 103,73 | 22,489 | / | / | / | / | | 22 |
| PT | GHL | N3LMNO | halibut tmavý | zóna NAFO 3LMNO | 1 782,000 | 2 119,790 | 2 120,980 | 100,06 | 1,190 | / | C | / | / | | 1 |
| PT | GHL | 1N2AB | halibut tmavý | nórske vody zón I a II | / | 0 | 2,000 | neuvádza sa | 2,000 | / | / | / | / | / | 2 |
| PT | HAD | 1N2AB | treska jednoškvrnná | nórske vody zón I a II | / | 34,400 | 34,000 | 98,84 | – 0,400 | / | / | / | 376,126 | | 375 |
| PT | MAC | 8C3411 | makrela atlantická | zóny VIIIc, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | 5 308,000 | 4 134,300 | 4 170,525 | 100,88 | 36,225 | / | / | 1,07 | / | | 37 |
| PT | PLE | 8/3411 | platesa veľká | zóny VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | 66,000 | 61,200 | 44,601 | 72,88 | – 16,599 | / | / | 1,906 | / | | 0 |
| PT | POK | 1N2AB. | treska tmavá | nórske vody zón I a II | / | 16,700 | 17,000 | 101,80 | 0,300 | / | / | / | 209,76 | | 210 |
| PT | RED | N3LN | sebastesy | zóna NAFO 3LN | / | 1 070,980 | 1 101,260 | 102,83 | 30,280 | / | / | / | / | | 30 |
| PT | WHM | ATLANT | kopijonos belavý | Atlantický oceán | 19,500 | 18,300 | 12,212 | 66,73 | – 6,088 | / | / | 3,021 | / | | 0 |
| UK | COD | N1GL14 | treska škvrnitá | grónske vody zóny NAFO 1 a grónske vody zóny XIV | 309,000 | 876,300 | 920,000 | 104,99 | 43,700 | / | A | / | / | | 65 |
| UK | DGS | 15X14 | ostroň bieloškvrnitý | vody Únie a medzinárodné vody zón I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV | 0 | 0 | 5,800 | neuvádza sa | 5,800 | / | / | / | / | | 5 |
| UK | GHL | 514GRN | halibut tmavý | grónske vody zón V a XIV | 195,000 | 0 | 0,800 | neuvádza sa | 0,800 | / | / | 1 | / | | 1 |
| UK | HAD | 7X7A34 | treska jednoškvrnná | zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1 | 1 415,000 | 1 389,200 | 1 457,800 | 104,94 | 68,600 | / | / | / | / | | 68 |
| UK | HER | 1/2- | sleď atlantický | vody Únie, nórske vody a medzinárodné vody zón I a II (HER/1/2-) | 8 827,000 | 8 208,600 | 8 342,100 | 101,63 | 133,500 | / | / | / | / | | 133 |
| UK | HER | 4AB. | sleď atlantický | vody Únie a nórske vody zóny IV severne od 53° 30′ s. z. š. | 65 901,000 | 58 841,000 | 58 951,300 | 100,19 | 110,300 | / | / | / | / | | 110 |
| UK | MAC | 2CX14- | makrela atlantická | zóny VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; vody Únie a medzinárodné vody zóny Vb; medzinárodné vody zón IIa, XII a XIV | 158 825,000 | 156 199,200 | 162 468,500 | 104,10 | 6 269,300 | / | / | / | / | | 6 269 |
| UK | PLE | 7FG. | platesa veľká | zóny VIIf a VIIg | 43,000 | 35,900 | 40,200 | 111,98 | 4,300 | / | / | / | / | | 4 |
| UK | PLE | 7HJK. | platesa veľká | zóny VIIh, VIIj a VIIk | 18,000 | 33,700 | 39,900 | 118,40 | 6,200 | / | / | / | / | | 6 |
| UK | SOL | 7FG. | solea európska | zóny VIIf a VIIg | 309,000 | 195,410 | 205,400 | 105,11 | 9,990 | / | / | / | / | | 9 |

Členský štát

Kód druhu

Kód zóny

Názov druhu

Názov zóny

Počiatočná kvóta na rok 2013

Povolené vylodenia v roku 2013 (Celkové upravené množstvo v tonách) (1)

Celkový výlov v roku 2013 (množstvo v tonách)

Čerpanie kvóty v súvislosti s povolenými vylodeniami (%)

Prekročenie rybolovných kvót v súvislosti s povolenými vylodeniami (množstvo v tonách)

Koeficient násobenia (2)

Dodatočný koeficient násobenia (3)
   (4)

Zostávajúce odpočítanie z roku 2013

Zostatok (5)

Má sa odpočítať v roku 2015 a nasledujúcich rokoch (množstvo v tonách)

Odpočítania v roku 2014

(množstvo v tonách)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

HAD

7X7A34

treska jednoškvrnná

zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

157,000

167,600

174,700

104,24

7,100

/

/

/

/

7

BE

HER

4CXB7D

sleď atlantický

zóny IVc, VIId okrem populácie v Blackwater

9 285,000

14,000

22,200

158,57

8,200

/

/

/

/

8

BE

PLE

7FG.

platesa veľká

zóny VIIf a VIIg

46,000

160,000

185,700

116,06

25,700

/

/

/

/

25

BE

SRX

07D.

rajovité

vody Únie zóny VIId

72,000

75,300

87,700

116,47

12,400

/

/

/

/

12

BE

SRX

2AC4-C

rajovité

vody Únie zón IIa a IV

211,000

218,800

229,800

105,03

11,000

/

/

/

/

11

DK

HER

*3BCDC

sleď atlantický

vody Únie poddivízií 22 – 32

1 972,720

1 972,720

2 039,210

103,37

66,490

/

/

/

/

66

DK

MAC

2A34.

makrela atlantická

zóny IIIa a IV; vody Únie zón IIa, IIIb, IIIc a poddivízií 22 – 32

15 072,000

16 780,390

17 043,000

101,56

262,610

/

/

/

/

262

DK

NOP

04-N

treska koruškovitá a súvisiace vedľajšie úlovky

nórske vody zóny IV

0

0

4,980

neuvádza sa

4,980

/

/

/

/

4

DK

POK

1N2AB.

treska tmavá

nórske vody zón I a II

/

20,000

21,680

108,40

1,680

/

/

/

/

1

DK

SAN

234_2

piesočnice

vody Únie oblasti riadenia piesočníc 2

16 549,000

16 837,980

21 144,000

125,57

4 306,020

1,4

/

/

/

6 028 (6)

DK

SAN

234_4

piesočnice

vody Únie oblasti riadenia piesočníc 4

3 773,000

3 999,300

5 064,000

126,62

1 064,700

1,4

/

/

/

1 490 (6)

EL

BFT

AE45WM

tuniak modroplutvý

Atlantický oceán východne od 45° z. z. d. a Stredozemné more

129,07

177,520

177,557

100,02

0,037

/

C

1,435

/

1,49

ES

ALF

3X14-

beryxy

vody EÚ a medzinárodné vody zón III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV

70,000

59,470

61,770

103,87

2,300

/

A

/

/

3

ES

BLI

5B67-

mieň modrý

vody Únie a medzinárodné vody zón Vb, VI, VII

79,000

79,000

138,649

175,49

59,640

/

/

4,22

0,07

63

ES

BSF

56712-

stuhochvost čierny

vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII a XII

174,000

102,030

109,190

107,02

7,16

/

A

/

/

10

ES

BSF

8910-

stuhochvost čierny

vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX a X

12,000

2,770

3,340

120,58

0,570

/

A

32,85

/

33

ES

BUM

ATLANT

marlín mozaikový

Atlantický oceán

27,20

16,920

44,040

260,28

27,120

/

/

/

/

27

ES

COD

N3M.

Treska škvrnitá

zóna NAFO 3M

2 019,000

2 318,240

2 360,100

101,81

41,86

/

/

/

/

41

ES

DGS

15X14

ostroň bieloškvrnitý

vody Únie a medzinárodné vody zón I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV

0

0

1,670

neuvádza sa

1,670

/

A

/

/

2

ES

DWS

56789-

hlbokomorské žraloky

vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII, VIII a IX

0

0

5,330

neuvádza sa

5,330

/

A

/

/

8

ES

GFB

89-

mieňovec európsky

vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII a IX

242,000

185,560

214,640

115,67

29,080

/

A

/

/

43

ES

GHL

1/2INT

halibut tmavý

medzinárodné vody zón I a II

/

0

4,700

neuvádza sa

4,700

/

/

/

/

4

ES

GHL

1N2AB.

halibut tmavý

nórske vody zón I a II

/

0

12,370

neuvádza sa

12,370

/

/

/

/

12

ES

GHL

N3LMNO

halibut tmavý

zóna NAFO 3LMNO

4 262,000

4 228,560

4 287,200

101,39

58,640

/

C

/

/

87

ES

HAD

5BC6A.

treska jednoškvrnná

vody Únie a medzinárodné vody zón Vb a VIa

/

5,850

13,550

231,62

7,700

/

A

10,72

/

22

ES

HAD

7X7A34

treska jednoškvrnná

zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

/

0

8,540

neuvádza sa

8,540

/

/

/

/

8

ES

NEP

9/3411

homár štíhly

zóny IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

62,00

36,850

31,340

85,05

– 5,51

/

neuvádza sa

44.79
   (7)

19

25

ES

OTH

1N2AB.

iné druhy

nórske vody zón I a II

/

0

15,530

neuvádza sa

15,530

/

/

/

/

15

ES

POL

08C.

treska žltkavá

zóna VIIIc

208,000

208,000

239,310

115,05

31,310

/

/

/

/

31

ES

POR

3-1234

lamna sleďová

vody Francúzskej Guyany, Kattegat; vody Únie v oblasti Skagerrak, zóny I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1, 34.1.2 a 34.2

0

0

3,160

neuvádza sa

3,160

/

/

/

/

3

ES

RED

51214D

sebastesy

vody Únie a medzinárodné vody zóny V; medzinárodné vody zón XII a XIV

433,000

2 209,000

2 230,300

100,96

21,300

/

/

/

/

21

ES

SOL

8AB.

solea európska

zóny VIIIa a VIIIb

9,000

8,720

8,810

101,03

0,090

/

A + C

3

/

3

ES

USK

567EI.

mieň lemovaný

vody Únie a medzinárodné vody zón V, VI a VII

46,00

40,320

85,000

210,81

44,680

/

A

22,87

/

89

ES

WHM

ATLANT

kopijonos belavý

Atlantický oceán

30,500

30,500

36,330

119,11

5,830

/

/

/

/

5

FR

GHL

1N2AB.

halibut tmavý

nórske vody zón I a II

/

0

17,500

neuvádza sa

17,500

/

/

/

/

/

17

FR

PLE

7FG.

platesa veľká

zóny VIIf a VIIg

83,000

92,250

94,300

102,22

2,050

/

/

/

/

2

FR

RED

51214D

sebastesy

vody Únie a medzinárodné vody zóny V; medzinárodné vody zón XII a XIV

230,000

23,000

41,500

180,43

18,500

/

/

/

/

18

IE

HAD

1N2AB.

treska jednoškvrnná

nórske vody zón I a II

/

20,500

25,630

125,02

5,130

/

/

/

/

5

IE

HAD

7X7A34

treska jednoškvrnná

zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

3 144,000

2 696,760

2 698,749

100,07

1,989

/

/

/

/

1

IE

PLE

7FG.

platesa veľká

zóny VIIf a VIIg

197,000

66,790

79,817

119,60

13,027

/

/

/

/

13

IE

PLE

7HJK.

platesa veľká

zóny VIIh, VIIj a VIIk

61,000

49,700

51,823

104,27

2,123

/

/

/

/

2

LT

GHL

N3LMNO

halibut tmavý

zóna NAFO 3LMNO

22,000

15,700

0

neuvádza sa

– 15,700

/

neuvádza sa

120,279

/

104

NL

HKE

3A/BCD

merlúza európska

zóna IIIa; vody Únie poddivízií 22 – 32

/

0

0,671

neuvádza sa

0,671

/

C

/

/

1

NL

SRX

07D.

rajovité

vody Únie zóny VIId

4,000

3,000

1,932

64,40

– 1,068

/

/

0,015

/

0

NL

SRX

2AC4-C

rajovité

vody Únie zón IIa a IV

180,000

275,430

357,115

129,66

81,685

/

/

/

/

81

PL

SAL

3BCD-F

losos atlantický

vody Únie poddivízií 22 – 31

6 837,000

5 061,000

5 277,000

104,27

216,000

/

/

/

/

216 (v kusoch)

PL

SPR

3BCD-C

šprota severná a súvisiace úlovky

vody EÚ poddivízií 22 – 32

73 392,000

76 680,000

80 987,740

105,62

4 307,740

1,1

/

477,314

/

5 215

PT

ALF

3X14-

beryxy

vody EÚ a medzinárodné vody zón III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV

203,000

153,810

160,350

104,25

6,540

/

A

/

/

9

PT

ANF

8C3411

čertovité

zóny VIIIc, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

410,000

603,440

625,929

103,73

22,489

/

/

/

/

22

PT

GHL

N3LMNO

halibut tmavý

zóna NAFO 3LMNO

1 782,000

2 119,790

2 120,980

100,06

1,190

/

C

/

/

1

PT

GHL

1N2AB

halibut tmavý

nórske vody zón I a II

/

0

2,000

neuvádza sa

2,000

/

/

/

/

/

2

PT

HAD

1N2AB

treska jednoškvrnná

nórske vody zón I a II

/

34,400

34,000

98,84

– 0,400

/

/

/

376,126

375

PT

MAC

8C3411

makrela atlantická

zóny VIIIc, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

5 308,000

4 134,300

4 170,525

100,88

36,225

/

/

1,07

/

37

PT

PLE

8/3411

platesa veľká

zóny VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

66,000

61,200

44,601

72,88

– 16,599

/

/

1,906

/

0

PT

POK

1N2AB.

treska tmavá

nórske vody zón I a II

/

16,700

17,000

101,80

0,300

/

/

/

209,76

210

PT

RED

N3LN

sebastesy

zóna NAFO 3LN

/

1 070,980

1 101,260

102,83

30,280

/

/

/

/

30

PT

WHM

ATLANT

kopijonos belavý

Atlantický oceán

19,500

18,300

12,212

66,73

– 6,088

/

/

3,021

/

0

UK

COD

N1GL14

treska škvrnitá

grónske vody zóny NAFO 1 a grónske vody zóny XIV

309,000

876,300

920,000

104,99

43,700

/

A

/

/

65

UK

DGS

15X14

ostroň bieloškvrnitý

vody Únie a medzinárodné vody zón I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV

0

0

5,800

neuvádza sa

5,800

/

/

/

/

5

UK

GHL

514GRN

halibut tmavý

grónske vody zón V a XIV

195,000

0

0,800

neuvádza sa

0,800

/

/

1

/

1

UK

HAD

7X7A34

treska jednoškvrnná

zóny VIIb-k, VIII, IX a X; vody Únie v rámci CECAF 34.1.1

1 415,000

1 389,200

1 457,800

104,94

68,600

/

/

/

/

68

UK

HER

1/2-

sleď atlantický

vody Únie, nórske vody a medzinárodné vody zón I a II (HER/1/2-)

8 827,000

8 208,600

8 342,100

101,63

133,500

/

/

/

/

133

UK

HER

4AB.

sleď atlantický

vody Únie a nórske vody zóny IV severne od 53° 30′ s. z. š.

65 901,000

58 841,000

58 951,300

100,19

110,300

/

/

/

/

110

UK

MAC

2CX14-

makrela atlantická

zóny VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId a VIIIe; vody Únie a medzinárodné vody zóny Vb; medzinárodné vody zón IIa, XII a XIV

158 825,000

156 199,200

162 468,500

104,10

6 269,300

/

/

/

/

6 269

UK

PLE

7FG.

platesa veľká

zóny VIIf a VIIg

43,000

35,900

40,200

111,98

4,300

/

/

/

/

4

UK

PLE

7HJK.

platesa veľká

zóny VIIh, VIIj a VIIk

18,000

33,700

39,900

118,40

6,200

/

/

/

/

6

UK

SOL

7FG.

solea európska

zóny VIIf a VIIg

309,000

195,410

205,400

105,11

9,990

/

/

/

/

9

---

(1)  Kvóty, ktoré sú pre členský štát dostupné podľa príslušných nariadení o rybolovných možnostiach po zohľadnení výmeny rybolovných možností v súlade s článkom 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002 a článkom 16 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, presunov kvót v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 a/alebo opätovného pridelenia rybolovných možností a odpočítania od nich v súlade s článkami 37 a 105 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, s nariadením Komisie (ES) č. 165/2011, prípadne s nariadením Komisie (EÚ) č. 185/2013.

(2)  Ako sa uvádza v článku 105 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009. Vo všetkých prípadoch prekročenia rybolovných kvót, ktoré sa rovná 100 tonám alebo je nižšie než 100 ton, sa uplatňuje odpočítanie rovné prekročeniu rybolovných kvót vynásobenému koeficientom 1,00.

(3)  Ako sa uvádza v článku 105 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009.

(4)  Písmeno „a“ znamená, že z dôvodu opakovaného prekročenia rybolovných kvót v rokoch 2011, 2012 a 2013 sa uplatnil dodatočný koeficient násobenia s hodnotou 1,5. Písmeno „c“ znamená, že z dôvodu uplatňovania viacročného plánu na dotknutú populáciu sa uplatnil dodatočný koeficient násobenia s hodnotou 1,5.

(5)  Zostávajúce množstvá, ktoré súvisia s prekročením rybolovných kvót v rokoch predchádzajúcich nadobudnutiu účinnosti nariadenia (ES) č. 1224/2009 a ktoré nemožno odpočítať z iných populácií.

(6)  Má sa odpočítať od SAN/234_3.

(7)  Na žiadosť Španielska sa množstvo, ktoré sa malo odpočítať v roku 2013, rozvrhlo na tri roky.

---

| 12.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/22

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 872/2014

z 11. augusta 2014,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. augusta 2014

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 157,4 |
| CL | 76,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 160,5 |
| ZA | 140,4 |
| ZZ | 121,7 |
| 0806 10 10 | BR | 182,4 |
| CL | 187,7 |
| EG | 210,1 |
| MA | 172,1 |
| MX | 247,3 |
| TR | 154,3 |
| ZZ | 192,3 |
| 0808 10 80 | AR | 173,0 |
| BR | 96,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 121,1 |
| NZ | 121,8 |
| US | 142,8 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 213,8 |
| CL | 80,2 |
| TR | 149,2 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 133,3 |
| 0809 30 | MK | 64,7 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0809 40 05 | BA | 47,9 |
| MK | 66,1 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 112,1 |

(EUR/100kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

157,4

CL

76,2

TR

74,0

UY

160,5

ZA

140,4

ZZ

121,7

0806 10 10

BR

182,4

CL

187,7

EG

210,1

MA

172,1

MX

247,3

TR

154,3

ZZ

192,3

0808 10 80

AR

173,0

BR

96,2

CL

104,9

CN

121,1

NZ

121,8

US

142,8

ZA

115,8

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

213,8

CL

80,2

TR

149,2

ZA

89,9

ZZ

133,3

0809 30

MK

64,7

TR

138,8

ZZ

101,8

0809 40 05

BA

47,9

MK

66,1

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

112,1

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 12.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/24

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 20. marca 2013

o opatreniach SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10) uskutočnených Talianskom v rokoch 2004 a 2009 v prospech spoločnosti SACE BT S.p.A.

[oznámené pod číslom C(2013) 1501]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2014/525/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na prvý pododsek ods. 2 článku 108 zmluvy,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Žalobou podanou 5. júna 2007 zaevidovanou dňa 7. júna 2007 bola Komisia informovaná, že v máji 2004 spoločnosť SACE S.p.A. (ďalej len „SACE“) uskutočnila v prospech svojej novovytvorenej dcérskej spoločnosti SACE BT S.p.A. (ďalej len „SACE BT“) vklad vstupného kapitálu vo výške 100 mil. EUR (ďalej len „prvé opatrenie“). |
| --- | --- |

(1)

Žalobou podanou 5. júna 2007 zaevidovanou dňa 7. júna 2007 bola Komisia informovaná, že v máji 2004 spoločnosť SACE S.p.A. (ďalej len „SACE“) uskutočnila v prospech svojej novovytvorenej dcérskej spoločnosti SACE BT S.p.A. (ďalej len „SACE BT“) vklad vstupného kapitálu vo výške 100 mil. EUR (ďalej len „prvé opatrenie“).

| (2) | Listom zo 6. novembra 2009 žalobca predložil ďalšie argumenty na podporu svojej žaloby a informoval Komisiu o dodatočnom opatrení vo forme zaistného krytia, ktoré SACE BT poskytla SACE v roku 2009 (ďalej len „druhé opatrenie“). |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 6. novembra 2009 žalobca predložil ďalšie argumenty na podporu svojej žaloby a informoval Komisiu o dodatočnom opatrení vo forme zaistného krytia, ktoré SACE BT poskytla SACE v roku 2009 (ďalej len „druhé opatrenie“).

| (3) | Pri predbežnom prešetrovaní Komisia zistila, že SACE BT získala výhodu dvoch kapitálových injekcií od SACE v dňoch 18. júna (ďalej len „tretie opatrenie“) a 4. augusta 2009 (ďalej len „štvrté opatrenie“). |
| --- | --- |

(3)

Pri predbežnom prešetrovaní Komisia zistila, že SACE BT získala výhodu dvoch kapitálových injekcií od SACE v dňoch 18. júna (ďalej len „tretie opatrenie“) a 4. augusta 2009 (ďalej len „štvrté opatrenie“).

| (4) | Listom z 23. februára 2011 Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie o uvedených štyroch opatreniach podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(4)

Listom z 23. februára 2011 Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie o uvedených štyroch opatreniach podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“).

| (5) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k týmto opatreniam predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k týmto opatreniam predložili svoje pripomienky.

| (6) | Komisia dostala pripomienky iba od SACE, poskytnuté 5. mája 2011. SACE k nim pripojila rôzne podkladové materiály, vrátane opätovne predloženého obchodného plánu na roky 2005 – 2008 pre oblasť krátkodobého poistenia, ktorý SACE vypracovala s pomocou KPMG ako externého poradcu a ktorý schválila jej správna rada 18. mája 2004 (ďalej len „pôvodný obchodný plán“), listu externého poradcu zo 7. júla 2004 obsahujúceho špecifikáciu dodatočných poskytovaných služieb (ďalej len „list poradcu“), doplnkových analýz k obchodnému plánu týkajúcich sa talianskeho trhu obchodných informácií, vymáhania pohľadávok na talianskom trhu a jeho hlavných aktérov a úverového poistenia na trhu strednej a východnej Európy z marca 2004 (ďalej len „dodatky k obchodnému plánu“), úprav obchodného plánu na roky 2005 – 2009 schválených 19. novembra 2004 (ďalej len „upravený obchodný plán“), výňatkov zo zápisníc správnej rady z 28. apríla 2004 a 18. mája 2004, obchodného plánu týkajúceho sa možnej akvizície Assicuratrice Edile S.p.A. z mája 2005 (ďalej len „obchodný plán akvizície Assedile“), revidovaného rozpočtu SACE BT z 31. marca 2009, obchodného plánu SACE BT na roky 2010 – 2011 zo 4. augusta 2009 (ďalej len „obchodný plán na roky 2010 – 2011“). |
| --- | --- |

(6)

Komisia dostala pripomienky iba od SACE, poskytnuté 5. mája 2011. SACE k nim pripojila rôzne podkladové materiály, vrátane opätovne predloženého obchodného plánu na roky 2005 – 2008 pre oblasť krátkodobého poistenia, ktorý SACE vypracovala s pomocou KPMG ako externého poradcu a ktorý schválila jej správna rada 18. mája 2004 (ďalej len „pôvodný obchodný plán“), listu externého poradcu zo 7. júla 2004 obsahujúceho špecifikáciu dodatočných poskytovaných služieb (ďalej len „list poradcu“), doplnkových analýz k obchodnému plánu týkajúcich sa talianskeho trhu obchodných informácií, vymáhania pohľadávok na talianskom trhu a jeho hlavných aktérov a úverového poistenia na trhu strednej a východnej Európy z marca 2004 (ďalej len „dodatky k obchodnému plánu“), úprav obchodného plánu na roky 2005 – 2009 schválených 19. novembra 2004 (ďalej len „upravený obchodný plán“), výňatkov zo zápisníc správnej rady z 28. apríla 2004 a 18. mája 2004, obchodného plánu týkajúceho sa možnej akvizície Assicuratrice Edile S.p.A. z mája 2005 (ďalej len „obchodný plán akvizície Assedile“), revidovaného rozpočtu SACE BT z 31. marca 2009, obchodného plánu SACE BT na roky 2010 – 2011 zo 4. augusta 2009 (ďalej len „obchodný plán na roky 2010 – 2011“).

| (7) | Taliansko poskytlo odpoveď na rozhodnutie o začatí konania 5. mája 2011. |
| --- | --- |

(7)

Taliansko poskytlo odpoveď na rozhodnutie o začatí konania 5. mája 2011.

| (8) | Dňa 23. júna 2011 Komisia požiadala o dodatočné informácie. Dňa 13. júla 2011 sa uskutočnilo stretnutie s talianskymi orgánmi a zástupcami spoločnosti. Po tomto stretnutí Komisia doplnila svoju žiadosť o informácie zaslanú 23. júna 2011 o ďalšie otázky vyplývajúce z diskusií. Doplnenú žiadosť o informácie zaslala 4. augusta 2011. Taliansko poskytlo odpoveď na žiadosť o informácie listom z 15. septembra 2011. K listu pripojilo rôzne podkladové materiály, vrátane výzvy na predloženie ponúk poradenských služieb s cieľom vypracovať obchodný plán v oblasti krátkodobého poistenia vývozných úverov na trhoch priemyselne vyspelých krajín uverejnenej 17. decembra 2003 (ďalej len „výzva“), dodatočných dokumentov vypracovaných externým poradcom v súvislosti s potenciálnou akvizíciou Assicuratrice Edile S.p.A. a poznámok týkajúcich sa rôznych príležitostí na medzinárodné akvizície a ďalších foriem medzinárodnej expanzie, predložených správnej rade SACE BT v čase od mája 2005 do septembra 2008. |
| --- | --- |

(8)

Dňa 23. júna 2011 Komisia požiadala o dodatočné informácie. Dňa 13. júla 2011 sa uskutočnilo stretnutie s talianskymi orgánmi a zástupcami spoločnosti. Po tomto stretnutí Komisia doplnila svoju žiadosť o informácie zaslanú 23. júna 2011 o ďalšie otázky vyplývajúce z diskusií. Doplnenú žiadosť o informácie zaslala 4. augusta 2011. Taliansko poskytlo odpoveď na žiadosť o informácie listom z 15. septembra 2011. K listu pripojilo rôzne podkladové materiály, vrátane výzvy na predloženie ponúk poradenských služieb s cieľom vypracovať obchodný plán v oblasti krátkodobého poistenia vývozných úverov na trhoch priemyselne vyspelých krajín uverejnenej 17. decembra 2003 (ďalej len „výzva“), dodatočných dokumentov vypracovaných externým poradcom v súvislosti s potenciálnou akvizíciou Assicuratrice Edile S.p.A. a poznámok týkajúcich sa rôznych príležitostí na medzinárodné akvizície a ďalších foriem medzinárodnej expanzie, predložených správnej rade SACE BT v čase od mája 2005 do septembra 2008.

| (9) | Listom z 25. januára 2012 (3) Komisia požiadala o ďalšie informácie. Taliansko poskytlo odpoveď 5. marca 2012. K odpovedi priložilo aj zápisnice zo zasadnutí správnej rady SACE a jej predchodcu, Inštitútu pre službu poistenia zahraničného obchodu – SACE, z 21. novembra 2003, 3. decembra 2003, 10. novembra 2004, 1. apríla 2008, 1. októbra 2008, 28. novembra 2008, 11. februára 2009, 1. apríla 2009, 26. mája 2009, 1. júla 2009 a 9. septembra 2009, dodatočné dokumenty týkajúce sa akvizície Assedile a porovnanie finančných ukazovateľov prognózovaných v pôvodnom obchodnom pláne s reálnymi údajmi. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 25. januára 2012 (3) Komisia požiadala o ďalšie informácie. Taliansko poskytlo odpoveď 5. marca 2012. K odpovedi priložilo aj zápisnice zo zasadnutí správnej rady SACE a jej predchodcu, Inštitútu pre službu poistenia zahraničného obchodu – SACE, z 21. novembra 2003, 3. decembra 2003, 10. novembra 2004, 1. apríla 2008, 1. októbra 2008, 28. novembra 2008, 11. februára 2009, 1. apríla 2009, 26. mája 2009, 1. júla 2009 a 9. septembra 2009, dodatočné dokumenty týkajúce sa akvizície Assedile a porovnanie finančných ukazovateľov prognózovaných v pôvodnom obchodnom pláne s reálnymi údajmi.

| (10) | Keďže Taliansko sa vo svojich predchádzajúcich pripomienkach zameriavalo na snahu preukázať absenciu pomoci v opatreniach a poskytlo len obmedzené informácie o dôvodoch možnej zlučiteľnosti v prípade, že by opatrenia predstavovali pomoc, útvary Komisie vyzvali Taliansko listom z 21. februára 2012 (4), aby predložilo ďalšie informácie, ktoré by mohli preukázať možnú zlučiteľnosť pomoci. |
| --- | --- |

(10)

Keďže Taliansko sa vo svojich predchádzajúcich pripomienkach zameriavalo na snahu preukázať absenciu pomoci v opatreniach a poskytlo len obmedzené informácie o dôvodoch možnej zlučiteľnosti v prípade, že by opatrenia predstavovali pomoc, útvary Komisie vyzvali Taliansko listom z 21. februára 2012 (4), aby predložilo ďalšie informácie, ktoré by mohli preukázať možnú zlučiteľnosť pomoci.

| (11) | Dňa 30. marca 2012 Taliansko predložilo súbor interných dokumentov SACE, ktorých cieľom bolo preukázať súlad opatrení udelených v roku 2009 (druhé, tretie a štvrté opatrenie) so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Obsahujú najmä:






  a) | zápisnicu zo zasadnutia správnej rady z 10. decembra 2008 a prílohy týkajúce sa organizačných zmien zameraných na posilnenie kontroly rizika; |
| --- | --- | --- |

(11)

Dňa 30. marca 2012 Taliansko predložilo súbor interných dokumentov SACE, ktorých cieľom bolo preukázať súlad opatrení udelených v roku 2009 (druhé, tretie a štvrté opatrenie) so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Obsahujú najmä:

a)

zápisnicu zo zasadnutia správnej rady z 10. decembra 2008 a prílohy týkajúce sa organizačných zmien zameraných na posilnenie kontroly rizika;

| b) | prehľad zmien vo vedení spoločnosti v období rokov 2009 – 2012; |
| --- | --- |

b)

prehľad zmien vo vedení spoločnosti v období rokov 2009 – 2012;

| c) | zápisnicu zo zasadnutia správnej rady z 24. novembra 2011 a prílohy týkajúce sa aktualizácie obchodného plánu na roky 2011 – 2013 a |
| --- | --- |

c)

zápisnicu zo zasadnutia správnej rady z 24. novembra 2011 a prílohy týkajúce sa aktualizácie obchodného plánu na roky 2011 – 2013 a

| d) | finančnú správu ku koncu roka 2011. |
| --- | --- |

d)

finančnú správu ku koncu roka 2011.

II.   OPIS OPATRENÍ

II. 1.   SACE A JEJ ČINNOSŤ V OBLASTI OBCHODOVATEĽNÝCH RIZÍK (5)

| (12) | SACE, materská spoločnosť SACE BT, je akciovou spoločnosťou v stopercentnom vlastníctve talianskeho štátu. SACE je talianska agentúra na poisťovanie vývozných úverov. Od začiatku roka 2004 sa zo štátneho subjektu pretransformovala na akciovú spoločnosť v stopercentnom vlastníctve talianskeho štátu. SACE poisťuje krátkodobé a dlhodobé neobchodovateľné riziká v zmysle oznámenia Komisie o krátkodobom poistení vývozných úverov (6) (ďalej len „oznámenie o vývozných úveroch“) so zárukou štátu. |
| --- | --- |

(12)

SACE, materská spoločnosť SACE BT, je akciovou spoločnosťou v stopercentnom vlastníctve talianskeho štátu. SACE je talianska agentúra na poisťovanie vývozných úverov. Od začiatku roka 2004 sa zo štátneho subjektu pretransformovala na akciovú spoločnosť v stopercentnom vlastníctve talianskeho štátu. SACE poisťuje krátkodobé a dlhodobé neobchodovateľné riziká v zmysle oznámenia Komisie o krátkodobom poistení vývozných úverov (6) (ďalej len „oznámenie o vývozných úveroch“) so zárukou štátu.

| (13) | Podľa článku 2 ods. 3 zákonného nariadenia č. 143 z 31. marca 1998 (7), ktorým bola opätovne potvrdená záruka pre SACE podľa zákona č. 227 z 24. mája 1977, operácie a poistiteľné riziká, ktoré okrem iného zahŕňajú zemepisné pokrytie, má vymedziť Medzirezortný výbor pre hospodárske programovanie (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, ďalej len „CIPE“). Najneskôr do 30. júna každého roka musí CIPE posúdiť finančné prognózy, ako aj finančné potreby spojené s určitými rizikami a vymedziť globálne limity pre riziká, ktoré sa môžu poistiť so zárukou štátu, a to s rozdelením na záruky na dobu kratšiu a dobu dlhšiu ako 24 mesiacov. |
| --- | --- |

(13)

Podľa článku 2 ods. 3 zákonného nariadenia č. 143 z 31. marca 1998 (7), ktorým bola opätovne potvrdená záruka pre SACE podľa zákona č. 227 z 24. mája 1977, operácie a poistiteľné riziká, ktoré okrem iného zahŕňajú zemepisné pokrytie, má vymedziť Medzirezortný výbor pre hospodárske programovanie (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, ďalej len „CIPE“). Najneskôr do 30. júna každého roka musí CIPE posúdiť finančné prognózy, ako aj finančné potreby spojené s určitými rizikami a vymedziť globálne limity pre riziká, ktoré sa môžu poistiť so zárukou štátu, a to s rozdelením na záruky na dobu kratšiu a dobu dlhšiu ako 24 mesiacov.

| (14) | V roku 1997 Komisia vydala oznámenie o vývozných úveroch, ktorým sa stanovuje, že poisťovateľom vývozných úverov sa nesmie poskytnúť žiadna štátna pomoc v súvislosti s obchodovateľnými rizikami a že štátni poisťovatelia vývozných úverov budú pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou povinní aspoň viesť oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc. Na dosiahnutie súladu s oznámením o vývozných úveroch sa správna rada („Consiglio di Amministrazione“) SACE na svojom zasadnutí 7. júla 1998 rozhodla – s účinnosťou od 18. septembra 1998 – ukončiť činnosť v oblasti obchodovateľných rizík (definovaných ako obchodovateľné v tom čase, t. j. krátkodobé poistenie vývozných úverov vo vzťahu k 15 členským štátom Európskej únie, ďalej len „EÚ-15“) týkajúcu sa priamych poistných zmlúv. |
| --- | --- |

(14)

V roku 1997 Komisia vydala oznámenie o vývozných úveroch, ktorým sa stanovuje, že poisťovateľom vývozných úverov sa nesmie poskytnúť žiadna štátna pomoc v súvislosti s obchodovateľnými rizikami a že štátni poisťovatelia vývozných úverov budú pre poistenie obchodovateľných a neobchodovateľných rizík poisťovaných na účet štátu alebo s jeho zárukou povinní aspoň viesť oddelenú administratívu a samostatné účtovníctvo, ktoré preukáže, že pri poistení obchodovateľných rizík nevyužívajú štátnu pomoc. Na dosiahnutie súladu s oznámením o vývozných úveroch sa správna rada („Consiglio di Amministrazione“) SACE na svojom zasadnutí 7. júla 1998 rozhodla – s účinnosťou od 18. septembra 1998 – ukončiť činnosť v oblasti obchodovateľných rizík (definovaných ako obchodovateľné v tom čase, t. j. krátkodobé poistenie vývozných úverov vo vzťahu k 15 členským štátom Európskej únie, ďalej len „EÚ-15“) týkajúcu sa priamych poistných zmlúv.

| (15) | Zmeny a doplnenia oznámenia o vývozných úveroch uskutočnené v roku 2001 (8) zahŕňali okrem iného nahradenie zoznamu názvov všetkých členských štátov, ktoré boli uvedené v prílohe verzie oznámenia z roku 1997, všeobecným odkazom na členské štáty Európskej únie, aby pri budúcom rozšírení Európskej únie nebolo oznámenie potrebné ďalej meniť. |
| --- | --- |

(15)

Zmeny a doplnenia oznámenia o vývozných úveroch uskutočnené v roku 2001 (8) zahŕňali okrem iného nahradenie zoznamu názvov všetkých členských štátov, ktoré boli uvedené v prílohe verzie oznámenia z roku 1997, všeobecným odkazom na členské štáty Európskej únie, aby pri budúcom rozšírení Európskej únie nebolo oznámenie potrebné ďalej meniť.

| (16) | Dňom pristúpenia desiatich nových členských štátov 1. mája 2004 (ďalej len „EÚ-10“) sa preto neobchodovateľné krátkodobé riziká stali pre tieto krajiny obchodovateľnými rizikami. Ustanovenia o obchodovateľných rizikách v oznámení o vývozných úveroch sa od uvedeného dátumu vzťahujú aj na tieto riziká. |
| --- | --- |

(16)

Dňom pristúpenia desiatich nových členských štátov 1. mája 2004 (ďalej len „EÚ-10“) sa preto neobchodovateľné krátkodobé riziká stali pre tieto krajiny obchodovateľnými rizikami. Ustanovenia o obchodovateľných rizikách v oznámení o vývozných úveroch sa od uvedeného dátumu vzťahujú aj na tieto riziká.

| (17) | Článok 6 zákonného nariadenia č. 269 z 30. septembra 2003 (ktoré sa s úpravami zmenilo na zákon č. 326 z 24. novembra 2003) – stanovujúci pravidlá transformácie „Inštitútu pre službu poistenia zahraničného obchodu – SACE“ na verejne obchodovanú akciovú spoločnosť (SACE S.p.A.) – vymedzuje rozsah činnosti spoločnosti s prihliadnutím na vývoj na dotknutom trhu. Článok 6.12 uvádza najmä: „SACE S.p.A. môže vykonávať činnosť v oblasti poistenia a zaistenia obchodovateľných rizík v zmysle pravidiel EÚ. Pre túto činnosť musí viesť oddelené účtovníctvo týkajúce sa činnosti využívajúcej výhodu štátnej záruky, alebo musí na tento účel založiť spoločnosť s ručením obmedzeným. V tomto druhom prípade účasť SACE S.p.A. v takejto spoločnosti nesmie byť nižšia ako 30 % [a určité predtým pridelené finančné prostriedky] sa nesmú použiť na upísanie jej kapitálu. [Na činnosť poistenia obchodovateľných rizík] sa záruka štátu nevzťahuje.“ |
| --- | --- |

(17)

Článok 6 zákonného nariadenia č. 269 z 30. septembra 2003 (ktoré sa s úpravami zmenilo na zákon č. 326 z 24. novembra 2003) – stanovujúci pravidlá transformácie „Inštitútu pre službu poistenia zahraničného obchodu – SACE“ na verejne obchodovanú akciovú spoločnosť (SACE S.p.A.) – vymedzuje rozsah činnosti spoločnosti s prihliadnutím na vývoj na dotknutom trhu. Článok 6.12 uvádza najmä: „SACE S.p.A. môže vykonávať činnosť v oblasti poistenia a zaistenia obchodovateľných rizík v zmysle pravidiel EÚ. Pre túto činnosť musí viesť oddelené účtovníctvo týkajúce sa činnosti využívajúcej výhodu štátnej záruky, alebo musí na tento účel založiť spoločnosť s ručením obmedzeným. V tomto druhom prípade účasť SACE S.p.A. v takejto spoločnosti nesmie byť nižšia ako 30 % [a určité predtým pridelené finančné prostriedky] sa nesmú použiť na upísanie jej kapitálu. [Na činnosť poistenia obchodovateľných rizík] sa záruka štátu nevzťahuje.“

| (18) | Po zmenách legislatívneho rámca uvedených v odôvodneniach 14 – 16 sa SACE rozhodla založiť SACE BT. |
| --- | --- |

(18)

Po zmenách legislatívneho rámca uvedených v odôvodneniach 14 – 16 sa SACE rozhodla založiť SACE BT.

| (19) | Na zabezpečenie súladu s právnymi predpismi Únie sa SACE rozhodla zaviesť a používať oddelené účtovníctvo pre obchodovateľné riziká (9) v období medzi dňom, kedy sa príslušné riziká stali automaticky obchodovateľné (1. mája 2004), a dňom založenia SACE BT (27. mája 2004) (pozri tabuľku 1 v odôvodnení 19 rozhodnutia o začatí konania). Na tieto činnosti nebol na oddelených účtoch alokovaný žiadny kapitál. Účty sa viedli oddelene v súlade s talianskymi právnymi predpismi. Na túto skutočnosť poukazujú aj štatutárni audítori vo výročnej správe SACE za rok 2004, ktorí uvádzajú, že oddelené účtovníctvo pre obchodovateľné riziká sa prestalo viesť ku koncu roka 2004 (10). |
| --- | --- |

(19)

Na zabezpečenie súladu s právnymi predpismi Únie sa SACE rozhodla zaviesť a používať oddelené účtovníctvo pre obchodovateľné riziká (9) v období medzi dňom, kedy sa príslušné riziká stali automaticky obchodovateľné (1. mája 2004), a dňom založenia SACE BT (27. mája 2004) (pozri tabuľku 1 v odôvodnení 19 rozhodnutia o začatí konania). Na tieto činnosti nebol na oddelených účtoch alokovaný žiadny kapitál. Účty sa viedli oddelene v súlade s talianskymi právnymi predpismi. Na túto skutočnosť poukazujú aj štatutárni audítori vo výročnej správe SACE za rok 2004, ktorí uvádzajú, že oddelené účtovníctvo pre obchodovateľné riziká sa prestalo viesť ku koncu roka 2004 (10).

II. 2.   PRÍJEMCA POMOCI, SACE BT

| (20) | Dňa 27. mája 2004 (11) bola založená spoločnosť SACE BT s akciovým kapitálom vo výške 100 mil. EUR, ktorý v plnej výške vyplatila SACE po schválení pôvodného obchodného plánu správnou radou SACE („Consiglio di Amministrazione“) 18. mája 2004. SACE navyše poskytla kapitálový vklad do rezerv (tzv. „Fondo di organizzazione“) SACE BT vo výške 5,8 mil. EUR (12), ktorý bol následne použitý na pokrytie strát, napr. v rokoch 2004 a 2005 (13). Dňa 3. júla 2004 SACE BT získala povolenie od regulačného orgánu, Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, poskytovať poistenie a túto činnosť začala vykonávať 15. októbra 2004. |
| --- | --- |

(20)

Dňa 27. mája 2004 (11) bola založená spoločnosť SACE BT s akciovým kapitálom vo výške 100 mil. EUR, ktorý v plnej výške vyplatila SACE po schválení pôvodného obchodného plánu správnou radou SACE („Consiglio di Amministrazione“) 18. mája 2004. SACE navyše poskytla kapitálový vklad do rezerv (tzv. „Fondo di organizzazione“) SACE BT vo výške 5,8 mil. EUR (12), ktorý bol následne použitý na pokrytie strát, napr. v rokoch 2004 a 2005 (13). Dňa 3. júla 2004 SACE BT získala povolenie od regulačného orgánu, Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, poskytovať poistenie a túto činnosť začala vykonávať 15. októbra 2004.

| (21) | V súčasnosti SACE BT pôsobí v odvetví úverového poistenia (54 % poistného v roku 2011), poistenia záruk (30 %) a iných druhov poistenia škody na majetku (13 %). |
| --- | --- |

(21)

V súčasnosti SACE BT pôsobí v odvetví úverového poistenia (54 % poistného v roku 2011), poistenia záruk (30 %) a iných druhov poistenia škody na majetku (13 %).

| (22) | V segmente úverového poistenia SACE BT poskytuje krátkodobé poistenie „obchodovateľných rizík“ v zmysle oznámenia o vývozných úveroch. Poskytuje aj úverové poistenie transakcií na území Talianska (poistenie domácich obchodných transakcií). V menšej časti svojho portfólia SACE BT naďalej aktívne vykonáva krátkodobé poistenie neobchodovateľných rizík (pozri tabuľku 1). Podľa tvrdenia Talianska túto činnosť, rovnako ako ďalšie činnosti, vykonáva v súlade s trhovými podmienkami a bez záruky štátu.

  Tabuľka 1


  Zemepisné rozloženie rizík úverového poistenia SACE BT













  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 (14) | 2006 (14) | 2007 (14) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Vnútroštátne v rámci Talianska | 42,5 | 47,5 | 55,4 | 67,3 | 73 | 76,7 | 77,4 |
| Zahraničné – obchodovateľné | 39,8 | 46,6 | 37,4 | 25,1 | 21 | 18,1 | 17,3 |
| Zahraničné – neobchodovateľné | 17,7 | 5,9 | 7,2 | 7,6 | 6 | 5,2 | 5,3 |

(22)

V segmente úverového poistenia SACE BT poskytuje krátkodobé poistenie „obchodovateľných rizík“ v zmysle oznámenia o vývozných úveroch. Poskytuje aj úverové poistenie transakcií na území Talianska (poistenie domácich obchodných transakcií). V menšej časti svojho portfólia SACE BT naďalej aktívne vykonáva krátkodobé poistenie neobchodovateľných rizík (pozri tabuľku 1). Podľa tvrdenia Talianska túto činnosť, rovnako ako ďalšie činnosti, vykonáva v súlade s trhovými podmienkami a bez záruky štátu.

Tabuľka 1

Zemepisné rozloženie rizík úverového poistenia SACE BT

(%)

2005 (14)

2006 (14)

2007 (14)

2008

2009

2010

2011

Vnútroštátne v rámci Talianska

42,5

47,5

55,4

67,3

73

76,7

77,4

Zahraničné – obchodovateľné

39,8

46,6

37,4

25,1

21

18,1

17,3

Zahraničné – neobchodovateľné

17,7

5,9

7,2

7,6

6

5,2

5,3

| (23) | SACE BT začala vykonávať zárukové poistenie v nadväznosti na akvizíciu Assicuratrice Edile S.p.A (ďalej len „Assedile“). V roku 2005 SACE BT nadobudla počiatočný podiel v spoločnosti vo výške 70 %. Proces akvizície sa začal v marci 2005. Assedile sa špecializovala na zárukové poistenie a poskytovala záruky na stavebné riziká; v januári 2009 zmenila názov na SACE Surety. Po nadobudnutí zvyšného menšinového podielu v SACE Surety sa SACE BT stala jediným vlastníkom spoločnosti a inkorporáciou ju včlenila do SACE BT (15). |
| --- | --- |

(23)

SACE BT začala vykonávať zárukové poistenie v nadväznosti na akvizíciu Assicuratrice Edile S.p.A (ďalej len „Assedile“). V roku 2005 SACE BT nadobudla počiatočný podiel v spoločnosti vo výške 70 %. Proces akvizície sa začal v marci 2005. Assedile sa špecializovala na zárukové poistenie a poskytovala záruky na stavebné riziká; v januári 2009 zmenila názov na SACE Surety. Po nadobudnutí zvyšného menšinového podielu v SACE Surety sa SACE BT stala jediným vlastníkom spoločnosti a inkorporáciou ju včlenila do SACE BT (15).

| (24) | SACE BT je jediným akcionárom SACE Servizi Srl, spoločnosti zriadenej s cieľom poskytovať služby súvisiace so získavaním a správou obchodných informácií. V roku 2011 začala SACE Servizi vykonávať aj činnosť vymáhania pohľadávok v mene SACE BT. |
| --- | --- |

(24)

SACE BT je jediným akcionárom SACE Servizi Srl, spoločnosti zriadenej s cieľom poskytovať služby súvisiace so získavaním a správou obchodných informácií. V roku 2011 začala SACE Servizi vykonávať aj činnosť vymáhania pohľadávok v mene SACE BT.

| (25) | Vnútorný audit, riadenie rizika a dodržiavanie predpisov externe zabezpečujú útvary v materskej spoločnosti, SACE (16). |
| --- | --- |

(25)

Vnútorný audit, riadenie rizika a dodržiavanie predpisov externe zabezpečujú útvary v materskej spoločnosti, SACE (16).

| (26) | V druhom roku po založení SACE BT vykázala neveľký zisk s návratnosťou vlastného imania (ROE) vo výške 0,11 %. Od roku 2007 (tretieho roku činnosti) však spoločnosť začala vykazovať stratu (pozri tabuľku 2).

  Tabuľka 2


  ROE SACE BT







  (%) |
| --- | --- |
| Rok | ROE |
| 2005 | – 1,51 |
| 2006 | 0,11 |
| 2007 | – 1,02 |
| 2008 | – 38,0 |
| 2009 | – 30,6 |
| 2010 | – 4,4 |
| 2011 | 0,23 |
| Zdroj: Finančné správy SACE BT. |

(26)

V druhom roku po založení SACE BT vykázala neveľký zisk s návratnosťou vlastného imania (ROE) vo výške 0,11 %. Od roku 2007 (tretieho roku činnosti) však spoločnosť začala vykazovať stratu (pozri tabuľku 2).

Tabuľka 2

ROE SACE BT

(%)

Rok

ROE

2005

– 1,51

2006

0,11

2007

– 1,02

2008

– 38,0

2009

– 30,6

2010

– 4,4

2011

0,23

Zdroj: Finančné správy SACE BT.

| (27) | SACE BT vykázala významné straty najmä v roku 2008 (približne vo výške 29,5 mil. EUR) a v roku 2009 (približne vo výške 34 mil. EUR). V roku 2009 vyplatila SACE BT poistné plnenie vo výške 66,4 mil. EUR, čo bolo o 42,6 % viac ako v roku 2008 (17). Zatiaľ čo veľkí poskytovatelia úverového a zárukového poistenia zredukovali v roku 2009 objem poistného, SACE BT poistil transakcie v celkovej výške 20,4 mld. EUR, čo predstavuje zvýšenie o 34,2 % oproti sume 15,2 mld. EUR poistenej v roku 2008. |
| --- | --- |

(27)

SACE BT vykázala významné straty najmä v roku 2008 (približne vo výške 29,5 mil. EUR) a v roku 2009 (približne vo výške 34 mil. EUR). V roku 2009 vyplatila SACE BT poistné plnenie vo výške 66,4 mil. EUR, čo bolo o 42,6 % viac ako v roku 2008 (17). Zatiaľ čo veľkí poskytovatelia úverového a zárukového poistenia zredukovali v roku 2009 objem poistného, SACE BT poistil transakcie v celkovej výške 20,4 mld. EUR, čo predstavuje zvýšenie o 34,2 % oproti sume 15,2 mld. EUR poistenej v roku 2008.

| (28) | Situácia spoločnosti sa zlepšila v roku 2010, keď kombinovaný pomer (18) klesol na 108 % zo 163 % v roku 2009 (pozri tabuľku 5) aj oproti roku 2011, keď spoločnosť dosiahla menší zisk (vo výške 0,247 mil. EUR). |
| --- | --- |

(28)

Situácia spoločnosti sa zlepšila v roku 2010, keď kombinovaný pomer (18) klesol na 108 % zo 163 % v roku 2009 (pozri tabuľku 5) aj oproti roku 2011, keď spoločnosť dosiahla menší zisk (vo výške 0,247 mil. EUR).

II. 3.   ŽALOBA

| (29) | Žalobca tvrdil, že vstupná kapitálová alokácia materskej spoločnosti SACE do SACE BT vo výške 100 mil. EUR poskytnutá v roku 2004 (prvé opatrenie) je pripísateľná štátu, nie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc (pozri odôvodnenia 29 a 30 rozhodnutia o začatí konania). Dňa 6. novembra 2009 žalobca informoval Komisiu aj o zaistení, ktoré SACE poskytla SACE BT a ktoré bolo údajne pripísateľné štátu a nebolo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a údajne tak predstavovalo nové opatrenie pomoci nezlučiteľné s článkom 107 zmluvy (druhé opatrenie). |
| --- | --- |

(29)

Žalobca tvrdil, že vstupná kapitálová alokácia materskej spoločnosti SACE do SACE BT vo výške 100 mil. EUR poskytnutá v roku 2004 (prvé opatrenie) je pripísateľná štátu, nie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve a predstavuje nezlučiteľnú štátnu pomoc (pozri odôvodnenia 29 a 30 rozhodnutia o začatí konania). Dňa 6. novembra 2009 žalobca informoval Komisiu aj o zaistení, ktoré SACE poskytla SACE BT a ktoré bolo údajne pripísateľné štátu a nebolo v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a údajne tak predstavovalo nové opatrenie pomoci nezlučiteľné s článkom 107 zmluvy (druhé opatrenie).

| (30) | Žalobca nepodal žiadne pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(30)

Žalobca nepodal žiadne pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

II. 4.   OPIS OPATRENÍ, NA KTORÉ SA VZŤAHUJE TOTO ROZHODNUTIE

| (31) | Formálne prešetrovanie, ktoré Komisia otvorila 23. februára 2011, sa týka nasledujúcich štyroch opatrení udelených SACE v prospech SACE BT (podrobnejšie informácie pozri v odôvodneniach 33 – 41 rozhodnutia o začatí konania):
  a)   
  prvé opatrenie
  : alokácia vstupného kapitálu vo výške 100 mil. EUR formou akciového kapitálu a kapitálový vklad do rezervného fondu (tzv. „Fondo di organizzazione“) vo výške 5,8 mil. EUR v roku 2004 (19);
  b)   
  druhé opatrenie
  : zaistné krytie typu zaistenie škodovej nadmiery (20) pre obchodovateľné úverové riziko v roku 2009 poskytnuté 5. júna 2009. SACE udelila druhé opatrenie, keď sa SACE BT nepodarilo poistiť 100 % u súkromných účastníkov trhu. Zdá sa, že najmä pred rokom 2009 SACE BT získavala zaistenie prevažne od súkromných subjektov. Pri obnovovaní zaistných zmlúv na rok 2009 v kontexte finančnej krízy sa však SACE BT stretla s ťažkosťami. Hoci SACE BT vstúpila do kontaktu s veľkým počtom subjektov na trhu, podarilo sa jej získať krytie iba od piatich súkromných zaisťovateľov vo výške 25,85 % zaistenia škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziko v roku 2009. Zmluvy boli podpísané 30. januára 2009. Šestnástim ďalším subjektom, na ktoré sa SACE BT obrátila, ponúkla rovnaké podmienky ako tým, ktoré poskytli krytie, ale tieto subjekty sa rozhodli nezapojiť do zaistného krytia. Zaisťovatelia mali pokryť časť straty presahujúcej 5 mil. EUR až do výšky 40 mil. EUR. Piatimi súkromnými zaisťovateľmi, ktorí sa zúčastnili na zaistení škodovej nadmiery v roku 2009, boli: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) a Assurisk SA (2,85 %). Zostávajúcu časť krytia, t. j. 74,15 %, poskytla 5. júna 2009 materská spoločnosť SACE za rovnakých podmienok priority, kapacity a sadzby poistného ako piati súkromní zaisťovatelia;
  c)   
  tretie opatrenie
  : rekapitalizácia vo výške 29 mil. EUR vykonaná 18. júna 2009 s cieľom pokryť straty vykázané v roku 2008;
  d)   
  štvrté opatrenie
  : rekapitalizácia vo výške 41 mil. EUR vykonaná 4. augusta 2009 (21). |
| --- | --- |

(31)

Formálne prešetrovanie, ktoré Komisia otvorila 23. februára 2011, sa týka nasledujúcich štyroch opatrení udelených SACE v prospech SACE BT (podrobnejšie informácie pozri v odôvodneniach 33 – 41 rozhodnutia o začatí konania):

a)   
  prvé opatrenie
  : alokácia vstupného kapitálu vo výške 100 mil. EUR formou akciového kapitálu a kapitálový vklad do rezervného fondu (tzv. „Fondo di organizzazione“) vo výške 5,8 mil. EUR v roku 2004 (19);

b)   
  druhé opatrenie
  : zaistné krytie typu zaistenie škodovej nadmiery (20) pre obchodovateľné úverové riziko v roku 2009 poskytnuté 5. júna 2009. SACE udelila druhé opatrenie, keď sa SACE BT nepodarilo poistiť 100 % u súkromných účastníkov trhu. Zdá sa, že najmä pred rokom 2009 SACE BT získavala zaistenie prevažne od súkromných subjektov. Pri obnovovaní zaistných zmlúv na rok 2009 v kontexte finančnej krízy sa však SACE BT stretla s ťažkosťami. Hoci SACE BT vstúpila do kontaktu s veľkým počtom subjektov na trhu, podarilo sa jej získať krytie iba od piatich súkromných zaisťovateľov vo výške 25,85 % zaistenia škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziko v roku 2009. Zmluvy boli podpísané 30. januára 2009. Šestnástim ďalším subjektom, na ktoré sa SACE BT obrátila, ponúkla rovnaké podmienky ako tým, ktoré poskytli krytie, ale tieto subjekty sa rozhodli nezapojiť do zaistného krytia. Zaisťovatelia mali pokryť časť straty presahujúcej 5 mil. EUR až do výšky 40 mil. EUR. Piatimi súkromnými zaisťovateľmi, ktorí sa zúčastnili na zaistení škodovej nadmiery v roku 2009, boli: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) a Assurisk SA (2,85 %). Zostávajúcu časť krytia, t. j. 74,15 %, poskytla 5. júna 2009 materská spoločnosť SACE za rovnakých podmienok priority, kapacity a sadzby poistného ako piati súkromní zaisťovatelia;

c)   
  tretie opatrenie
  : rekapitalizácia vo výške 29 mil. EUR vykonaná 18. júna 2009 s cieľom pokryť straty vykázané v roku 2008;

d)   
  štvrté opatrenie
  : rekapitalizácia vo výške 41 mil. EUR vykonaná 4. augusta 2009 (21).

| (32) | Časová postupnosť uvedených štyroch opatrení a hlavné rozhodnutia a míľniky pre SACE a SACE BT (podľa informácií a podkladov poskytnutých Komisii) sa uvádzajú v tabuľke 3. V tabuľke sa uvádza aj čas prijatia alebo prerokovania určitých dokumentov, na ktoré sa odkazuje ďalej v tomto rozhodnutí.

  Tabuľka 3


  Časová postupnosť štyroch opatrení a hlavné rozhodnutia a míľniky pre SACE a SACE BT







  21.11.2003 | — | Štúdia externého poradcu McKinsey týkajúca sa scenárov potenciálneho trhu SACE |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Časová postupnosť uvedených štyroch opatrení a hlavné rozhodnutia a míľniky pre SACE a SACE BT (podľa informácií a podkladov poskytnutých Komisii) sa uvádzajú v tabuľke 3. V tabuľke sa uvádza aj čas prijatia alebo prerokovania určitých dokumentov, na ktoré sa odkazuje ďalej v tomto rozhodnutí.

Tabuľka 3

Časová postupnosť štyroch opatrení a hlavné rozhodnutia a míľniky pre SACE a SACE BT

21.11.2003

—

Štúdia externého poradcu McKinsey týkajúca sa scenárov potenciálneho trhu SACE

17.12.2003

| — | Výzva na predloženie ponúk poradenských služieb na vypracovanie obchodného plánu pre krátkodobé úverové poistenie SACE |
| --- | --- |

—

Výzva na predloženie ponúk poradenských služieb na vypracovanie obchodného plánu pre krátkodobé úverové poistenie SACE

1.1.2004

| — | Transformácia „Inštitútu pre službu poistenia zahraničného obchodu – SACE“ na verejnú akciovú spoločnosť (SACE S.p.A.) |
| --- | --- |

—

Transformácia „Inštitútu pre službu poistenia zahraničného obchodu – SACE“ na verejnú akciovú spoločnosť (SACE S.p.A.)

marec 2004

| — | KPMG vykonala dodatočné analýzy obchodného plánu týkajúce sa talianskeho trhu obchodných informácií, talianskeho trhu vymáhania pohľadávok a jeho hlavných aktérov a trhu úverového poistenia v strednej a východnej Európe |
| --- | --- |

—

KPMG vykonala dodatočné analýzy obchodného plánu týkajúce sa talianskeho trhu obchodných informácií, talianskeho trhu vymáhania pohľadávok a jeho hlavných aktérov a trhu úverového poistenia v strednej a východnej Európe

28.4.2004

| — | Vyčíslenie „voľného kapitálu“ SACE |
| --- | --- |

—

Vyčíslenie „voľného kapitálu“ SACE

1.5.2004

| — | Pristúpenie desiatich nových členských štátov k Únii |
| --- | --- |

—

Pristúpenie desiatich nových členských štátov k Únii

| — | Neobchodovateľné krátkodobé riziká sa pre EÚ-10 stali obchodovateľnými rizikami |
| --- | --- |

—

Neobchodovateľné krátkodobé riziká sa pre EÚ-10 stali obchodovateľnými rizikami

18.5.2004

| — | KPMG predkladá správnej rade SACE („Consiglio di Amministrazione“) obchodný plán na obdobie rokov 2005 – 2008, ktorý zahŕňa hlavné prvky podporujúce očakávanie ziskovosti |
| --- | --- |

—

KPMG predkladá správnej rade SACE („Consiglio di Amministrazione“) obchodný plán na obdobie rokov 2005 – 2008, ktorý zahŕňa hlavné prvky podporujúce očakávanie ziskovosti

| — | Správna rada SACE („Consiglio di Amministrazione“) schvaľuje obchodný plán na obdobie 2005 – 2008 v súvislosti so založením SACE BT |
| --- | --- |

—

Správna rada SACE („Consiglio di Amministrazione“) schvaľuje obchodný plán na obdobie 2005 – 2008 v súvislosti so založením SACE BT

27.5.2004

| — | Založenie SACE BT |
| --- | --- |

—

Založenie SACE BT

| — | Poskytnutie kapitálu pre SACE BT vo výške 105,8 mil. EUR (prvé opatrenie) |
| --- | --- |

—

Poskytnutie kapitálu pre SACE BT vo výške 105,8 mil. EUR (prvé opatrenie)

3.7.2004

| — | Regulačný orgán ISVAP vydal pre SACE BT povolenie na vykonávanie poistenia |
| --- | --- |

—

Regulačný orgán ISVAP vydal pre SACE BT povolenie na vykonávanie poistenia

15.10.2004

| — | SACE BT začala poskytovať svoje služby |
| --- | --- |

—

SACE BT začala poskytovať svoje služby

19.11.2004

| — | Správna rada SACE („Consiglio di Amministrazione“) schvaľuje úpravu obchodného plánu na obdobie rokov 2005 – 2009 |
| --- | --- |

—

Správna rada SACE („Consiglio di Amministrazione“) schvaľuje úpravu obchodného plánu na obdobie rokov 2005 – 2009

marec 2005

| — | Začal sa proces akvizície Assedile (22) |
| --- | --- |

—

Začal sa proces akvizície Assedile (22)

15.4.2005

| — | Externý poradca KPMG predkladá ocenenie Assedile [ktorému predchádzalo preskúmanie potrebných informačných zdrojov pre potenciálnych investorov („data room“)] |
| --- | --- |

—

Externý poradca KPMG predkladá ocenenie Assedile [ktorému predchádzalo preskúmanie potrebných informačných zdrojov pre potenciálnych investorov („data room“)]

| — | Diskusia správnej rady SACE BT o potenciálnej akvizícii Assedile |
| --- | --- |

—

Diskusia správnej rady SACE BT o potenciálnej akvizícii Assedile

18.4.2005

| — | Prvá nezáväzná ponuka SACE BT na 70 % Assedile |
| --- | --- |

—

Prvá nezáväzná ponuka SACE BT na 70 % Assedile

30.5.2005

| — | Externý poradca KMPG predkladá dodatok k oceneniu Assedile |
| --- | --- |

—

Externý poradca KMPG predkladá dodatok k oceneniu Assedile

30.9.2005

| — | SACE BT podpisuje konečnú zmluvu o akvizícii 70 % Assedile |
| --- | --- |

—

SACE BT podpisuje konečnú zmluvu o akvizícii 70 % Assedile

19.9.2006

| — | Obchodný plán – spoločná ponuka SACE BT a Ducroire na akvizíciu 66 % KUP |
| --- | --- |

—

Obchodný plán – spoločná ponuka SACE BT a Ducroire na akvizíciu 66 % KUP

december 2006

| — | Správa externého poradcu o ocenení 66 % KUP pre SACE BT a Ducroire |
| --- | --- |

—

Správa externého poradcu o ocenení 66 % KUP pre SACE BT a Ducroire

október 2007

| — | SACE BT a Ducroire spoločne získavajú 66 % KUP |
| --- | --- |

—

SACE BT a Ducroire spoločne získavajú 66 % KUP

6.3.2008

| — | SACE BT získava zvyšných 30 % Assedile |
| --- | --- |

—

SACE BT získava zvyšných 30 % Assedile

30.1.2009

| — | SACE BT získava zaistenie 25,85 % škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziká od piatich súkromných zaisťovateľov |
| --- | --- |

—

SACE BT získava zaistenie 25,85 % škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziká od piatich súkromných zaisťovateľov

25.2.2009

| — | SACE BT predáva so stratou spoločnosti SA Ducroire svoj 33 % podiel v KUP |
| --- | --- |

—

SACE BT predáva so stratou spoločnosti SA Ducroire svoj 33 % podiel v KUP

26.5.2009

| — | Správna rada SACE schvaľuje prevod 29 mil. EUR do SACE BT |
| --- | --- |

—

Správna rada SACE schvaľuje prevod 29 mil. EUR do SACE BT

5.6.2009

| — | SACE BT poskytuje zvyšných 74.15 % zaistenia škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziká (druhé opatrenie) |
| --- | --- |

—

SACE BT poskytuje zvyšných 74.15 % zaistenia škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziká (druhé opatrenie)

18.6.2009

| — | Riadne valné zhromaždenie akcionárov SACE BT schvaľuje pokrytie strát vykázaných na konci roka 2008 prostredníctvom prevodu 29 mil. EUR od SACE (tretie opatrenie) a 0,49 mil. EUR z rezerv „Fondo di organizzazione“ |
| --- | --- |

—

Riadne valné zhromaždenie akcionárov SACE BT schvaľuje pokrytie strát vykázaných na konci roka 2008 prostredníctvom prevodu 29 mil. EUR od SACE (tretie opatrenie) a 0,49 mil. EUR z rezerv „Fondo di organizzazione“

1.7.2009

| — | Správna rada („Consiglio di Amministrazione“) SACE schvaľuje prevod kapitálu („versamento in conto capitale“) vo výške 41 mil. EUR pre SACE BT |
| --- | --- |

—

Správna rada („Consiglio di Amministrazione“) SACE schvaľuje prevod kapitálu („versamento in conto capitale“) vo výške 41 mil. EUR pre SACE BT

4.8.2009

| — | Riadne valné zhromaždenie akcionárov SACE BT schvaľuje prevod kapitálu („versamento in conto capitale“) vo výške 41 mil. zo SACE (štvrté opatrenie) |
| --- | --- |

—

Riadne valné zhromaždenie akcionárov SACE BT schvaľuje prevod kapitálu („versamento in conto capitale“) vo výške 41 mil. zo SACE (štvrté opatrenie)

| — | Správna rada SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) schvaľuje obchodný plán na obdobie rokov 2010 – 2011 |
| --- | --- |

—

Správna rada SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) schvaľuje obchodný plán na obdobie rokov 2010 – 2011

7.12.2010

| — | Správna rada SACE BT schvaľuje obchodný plán na obdobie rokov 2011 – 2013 |
| --- | --- |

—

Správna rada SACE BT schvaľuje obchodný plán na obdobie rokov 2011 – 2013

24.11.2011

| — | Zasadnutie správnej rady SACE BT: Úprava obchodného plánu na obdobie rokov 2011 – 2013 |
| --- | --- |

—

Zasadnutie správnej rady SACE BT: Úprava obchodného plánu na obdobie rokov 2011 – 2013

23.2.2012

| — | Zasadnutie správnej rady SACE BT: Revízia organizačného modelu SACE BT |
| --- | --- |

—

Zasadnutie správnej rady SACE BT: Revízia organizačného modelu SACE BT

II. 5.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (33) | Pokiaľ ide o prvé opatrenie, Komisia najskôr vysvetlila, že kvalifikáciu vstupnej kapitálovej dotácie ako pomoci možno vylúčiť za predpokladu, že bola poskytnutá na neobchodovateľné riziká a/alebo na SACE BT bol prevedený len kapitál, ktorý bol už predtým alokovaný na krátkodobé poisťovacie aktivity vykonávané v rámci SACE (vrátane dovtedy neobchodovateľných rizík, ktoré sa od 1. mája 2004 zmenili na obchodovateľné riziká). Komisia uviedla, že v danej etape nemala dostatok informácií na posúdenie splnenia týchto podmienok. |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o prvé opatrenie, Komisia najskôr vysvetlila, že kvalifikáciu vstupnej kapitálovej dotácie ako pomoci možno vylúčiť za predpokladu, že bola poskytnutá na neobchodovateľné riziká a/alebo na SACE BT bol prevedený len kapitál, ktorý bol už predtým alokovaný na krátkodobé poisťovacie aktivity vykonávané v rámci SACE (vrátane dovtedy neobchodovateľných rizík, ktoré sa od 1. mája 2004 zmenili na obchodovateľné riziká). Komisia uviedla, že v danej etape nemala dostatok informácií na posúdenie splnenia týchto podmienok.

| (34) | Po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či Taliansko konalo tak, ako by za podobných okolností konal súkromný investor. Ide o tzv. zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve, ktorej dodržanie vylučuje existenciu výhody pre príjemcu opatrenia.






  a) | V súvislosti s prvým opatrením Komisia na základe poskytnutých informácií vyjadrila pochybnosti o tom, či hodnotenie očakávanej ziskovosti SACE BT vykonané v čase jej založenia v roku 2004 by bolo bývalo dostatočné na to, aby investora v trhovom hospodárstve presvedčilo o vhodnosti vykonania kapitálového vkladu. Komisia zdôrazňuje, že jediný obchodný plán, ktorý bol v tom čase predložený, obsahoval iba prognózy na roky 2005 – 2008, pričom rentabilita priemerného vlastného kapitálu (ROAE) mala v roku 2008 dosiahnuť iba 5 % (vrátane odpočtu 1,1 mil. EUR na vyrovnávaciu rezervu) (23). Zdá sa, že sa nerobilo žiadne ďalšie hodnotenie potenciálneho nárastu výnosov, ktoré by mohli pokryť počiatočné straty. Komisia v tom čase nemala žiadne informácie o analýze potenciálnej ziskovosti možných akvizícií v danom sektore. Vyzvala Taliansko, aby predložilo ďalšie informácie preukazujúce, že investícia bola vykonaná v súlade s trhovými podmienkami. |
| --- | --- | --- |

(34)

Po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či Taliansko konalo tak, ako by za podobných okolností konal súkromný investor. Ide o tzv. zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve, ktorej dodržanie vylučuje existenciu výhody pre príjemcu opatrenia.

a)

V súvislosti s prvým opatrením Komisia na základe poskytnutých informácií vyjadrila pochybnosti o tom, či hodnotenie očakávanej ziskovosti SACE BT vykonané v čase jej založenia v roku 2004 by bolo bývalo dostatočné na to, aby investora v trhovom hospodárstve presvedčilo o vhodnosti vykonania kapitálového vkladu. Komisia zdôrazňuje, že jediný obchodný plán, ktorý bol v tom čase predložený, obsahoval iba prognózy na roky 2005 – 2008, pričom rentabilita priemerného vlastného kapitálu (ROAE) mala v roku 2008 dosiahnuť iba 5 % (vrátane odpočtu 1,1 mil. EUR na vyrovnávaciu rezervu) (23). Zdá sa, že sa nerobilo žiadne ďalšie hodnotenie potenciálneho nárastu výnosov, ktoré by mohli pokryť počiatočné straty. Komisia v tom čase nemala žiadne informácie o analýze potenciálnej ziskovosti možných akvizícií v danom sektore. Vyzvala Taliansko, aby predložilo ďalšie informácie preukazujúce, že investícia bola vykonaná v súlade s trhovými podmienkami.

| b) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi na ilustráciu ťažkostí pri získavaní zaistného krytia na trhu Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či druhé opatrenie neposkytlo výhodu pre SACE BT. |
| --- | --- |

b)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, na základe informácií poskytnutých talianskymi orgánmi na ilustráciu ťažkostí pri získavaní zaistného krytia na trhu Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či druhé opatrenie neposkytlo výhodu pre SACE BT.

| c) | Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, Komisia sa domnievala, že SACE BT by vzhľadom na vykázané straty nebola mohla získať tento kapitál na trhu. |
| --- | --- |

c)

Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, Komisia sa domnievala, že SACE BT by vzhľadom na vykázané straty nebola mohla získať tento kapitál na trhu.

| (35) | Po tretie, Komisia naznačila, že opatrenia udelené zo strany SACE (štátneho podniku) boli podľa všetkého pripísateľné štátu (kritérium štátnych zdrojov), ale nezaujala k tejto otázke konečné stanovisko. |
| --- | --- |

(35)

Po tretie, Komisia naznačila, že opatrenia udelené zo strany SACE (štátneho podniku) boli podľa všetkého pripísateľné štátu (kritérium štátnych zdrojov), ale nezaujala k tejto otázke konečné stanovisko.

| (36) | Komisia napokon vyjadrila pochybnosti v tom zmysle, že keby sa zistilo, že opatrenia predstavovali pomoc, nemohli by sa považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. Zdá sa, že neexistuje žiadny právny základ, ktorý by umožnil považovať takúto pomoc za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(36)

Komisia napokon vyjadrila pochybnosti v tom zmysle, že keby sa zistilo, že opatrenia predstavovali pomoc, nemohli by sa považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. Zdá sa, že neexistuje žiadny právny základ, ktorý by umožnil považovať takúto pomoc za zlučiteľnú.

III.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (37) | Komisia dostala pripomienky iba od SACE. |
| --- | --- |

(37)

Komisia dostala pripomienky iba od SACE.

IV.   PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA A DODATOČNÉ PODANIA TALIANSKA A SACE

IV. 1.   PRIPÍSATEĽNOSŤ

| (38) | Taliansko a SACE tvrdili, že ani jedno zo štyroch opatrení, ktoré udelila SACE, nie je pripísateľné talianskemu štátu. V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Taliansko uvádza rozsiahle citáty z rozsudkov Súdneho dvora vo veciach Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) a SIC-RTP (26). Na žiadosť Komisie predložilo Taliansko zoznam, ktorý poskytla SACE a v ktorom boli uvedení členovia správnej rady SACE v čase prijatia jednotlivých opatrení (27). Ak to bolo relevantné, SACE uviedla aj funkciu, ktorú príslušný člen správnej rady zastával v štátnej správe. |
| --- | --- |

(38)

Taliansko a SACE tvrdili, že ani jedno zo štyroch opatrení, ktoré udelila SACE, nie je pripísateľné talianskemu štátu. V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Taliansko uvádza rozsiahle citáty z rozsudkov Súdneho dvora vo veciach Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) a SIC-RTP (26). Na žiadosť Komisie predložilo Taliansko zoznam, ktorý poskytla SACE a v ktorom boli uvedení členovia správnej rady SACE v čase prijatia jednotlivých opatrení (27). Ak to bolo relevantné, SACE uviedla aj funkciu, ktorú príslušný člen správnej rady zastával v štátnej správe.

| (39) | Taliansko navyše v súvislosti s prvým opatrením tvrdilo, že berúc do úvahy veľkosť SACE investície do SACE BT boli veľmi nízke, čo by vraj malo nasvedčovať tomu, že štát nemal žiadny dôvod zapájať sa do takejto malej investície, ktorá preto nie je pripísateľná. |
| --- | --- |

(39)

Taliansko navyše v súvislosti s prvým opatrením tvrdilo, že berúc do úvahy veľkosť SACE investície do SACE BT boli veľmi nízke, čo by vraj malo nasvedčovať tomu, že štát nemal žiadny dôvod zapájať sa do takejto malej investície, ktorá preto nie je pripísateľná.

| (40) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Taliansko vysvetlilo, že CIPE nerozhoduje o zaisťovacej činnosti SACE (28). |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Taliansko vysvetlilo, že CIPE nerozhoduje o zaisťovacej činnosti SACE (28).

IV. 2.   KRITÉRIUM VÝHODY: PRVÉ OPATRENIE

| (41) | V pripomienkach predložených po rozhodnutí o začatí konania Taliansko a SACE uvádzali, že investícia bola v súlade s trhovými postupmi. |
| --- | --- |

(41)

V pripomienkach predložených po rozhodnutí o začatí konania Taliansko a SACE uvádzali, že investícia bola v súlade s trhovými postupmi.

| (42) | Na doplnenie predtým predloženej dokumentácie, ktorú tvoril najmä pôvodný obchodný plán, Taliansko a hlavne SACE predložili ďalšie podporné dokumenty (pozri odôvodnenia 6 až 9). V odpovedi na dodatočnú otázku Komisie Taliansko taktiež oznámilo, že od roku 2003 nedochádzalo k žiadnej výmene informácií medzi ISVAP a SACE/SACE BT, pokiaľ ide o odhady SACE/SACE BT týkajúce sa jej kapitálových požiadaviek a disponibilného kapitálu, a že národný dozorný orgán nevykonával v tejto súvislosti žiadne hodnotenie (29). |
| --- | --- |

(42)

Na doplnenie predtým predloženej dokumentácie, ktorú tvoril najmä pôvodný obchodný plán, Taliansko a hlavne SACE predložili ďalšie podporné dokumenty (pozri odôvodnenia 6 až 9). V odpovedi na dodatočnú otázku Komisie Taliansko taktiež oznámilo, že od roku 2003 nedochádzalo k žiadnej výmene informácií medzi ISVAP a SACE/SACE BT, pokiaľ ide o odhady SACE/SACE BT týkajúce sa jej kapitálových požiadaviek a disponibilného kapitálu, a že národný dozorný orgán nevykonával v tejto súvislosti žiadne hodnotenie (29).

| (43) | Po prvé, SACE zdôrazňuje, že spoločnosť je zisková. Ide o dobre riadenú spoločnosť a preto neexistuje žiadny dôvod spochybňovať skutočnosť, že investíciu do SACE BT urobila ako normálny investor. Na ilustráciu tohto tvrdenia SACE poskytla údaje, podľa ktorých v každom roku v období rokov 2004 – 2010 dosahovala zisk s návratnosťou vlastného kapitálu (ROE) vyše 6 % a výplatný pomer dividend v rozpätí 40 % až 95 % zisku, čo spolu znamenalo dividendy v celkovej výške 2,1 mld. EUR, pričom štátu ako akcionárovi vrátila časť kapitálu vo výške 3,5 mld. EUR. SACE tiež tvrdí, že túto investíciu do SACE BT financovala zo svojho nevyužitého a disponibilného „voľného kapitálu“, ktorý bol k 28. aprílu 2004 vyčíslený na približne 250 mil. EUR (30). SACE navyše tvrdí, že množstvo kapitálu bolo zanedbateľné v porovnaní s aktívami a ziskami SACE (suma investovaná do SACE BT v roku 2004 predstavovala iba 1,2 % vlastného imania SACE a 20 % čistého zisku SACE v roku 2004) (31). |
| --- | --- |

(43)

Po prvé, SACE zdôrazňuje, že spoločnosť je zisková. Ide o dobre riadenú spoločnosť a preto neexistuje žiadny dôvod spochybňovať skutočnosť, že investíciu do SACE BT urobila ako normálny investor. Na ilustráciu tohto tvrdenia SACE poskytla údaje, podľa ktorých v každom roku v období rokov 2004 – 2010 dosahovala zisk s návratnosťou vlastného kapitálu (ROE) vyše 6 % a výplatný pomer dividend v rozpätí 40 % až 95 % zisku, čo spolu znamenalo dividendy v celkovej výške 2,1 mld. EUR, pričom štátu ako akcionárovi vrátila časť kapitálu vo výške 3,5 mld. EUR. SACE tiež tvrdí, že túto investíciu do SACE BT financovala zo svojho nevyužitého a disponibilného „voľného kapitálu“, ktorý bol k 28. aprílu 2004 vyčíslený na približne 250 mil. EUR (30). SACE navyše tvrdí, že množstvo kapitálu bolo zanedbateľné v porovnaní s aktívami a ziskami SACE (suma investovaná do SACE BT v roku 2004 predstavovala iba 1,2 % vlastného imania SACE a 20 % čistého zisku SACE v roku 2004) (31).

| (44) | Taliansko v tejto súvislosti taktiež vysvetlilo, že protizáruka štátu neznamenala výhodu pre SACE, ale že cieľom tejto záruky bolo poskytnúť protizáruku pre zmluvné strany SACE. Taliansko v tejto súvislosti zdôraznilo, že v období rokov 2004 – 2010 sa táto protizáruka nikdy nepoužila a že štát v tomto období neuskutočnil žiadne platby v prospech SACE (32). |
| --- | --- |

(44)

Taliansko v tejto súvislosti taktiež vysvetlilo, že protizáruka štátu neznamenala výhodu pre SACE, ale že cieľom tejto záruky bolo poskytnúť protizáruku pre zmluvné strany SACE. Taliansko v tejto súvislosti zdôraznilo, že v období rokov 2004 – 2010 sa táto protizáruka nikdy nepoužila a že štát v tomto období neuskutočnil žiadne platby v prospech SACE (32).

| (45) | Po druhé, SACE tvrdila, že cieľom investície bola diverzifikácia rizík poistených skupinou SACE (z hľadiska geografického a odvetvového pokrytia). Krytie úverových rizík skupinou SACE, ktoré sa pôvodne obmedzovalo iba na neobchodovateľné krajiny, sa tak malo rozšíriť aj na Taliansko a na oblasť obchodovateľných rizík vývozných úverov (krátkodobé riziko v rámci OECD). Okrem toho sa predmet podnikania mal rozšíriť aj na ďalšie oblasti činnosti, v ktorých pôsobili traja najväčší súkromní účastníci na trhu. |
| --- | --- |

(45)

Po druhé, SACE tvrdila, že cieľom investície bola diverzifikácia rizík poistených skupinou SACE (z hľadiska geografického a odvetvového pokrytia). Krytie úverových rizík skupinou SACE, ktoré sa pôvodne obmedzovalo iba na neobchodovateľné krajiny, sa tak malo rozšíriť aj na Taliansko a na oblasť obchodovateľných rizík vývozných úverov (krátkodobé riziko v rámci OECD). Okrem toho sa predmet podnikania mal rozšíriť aj na ďalšie oblasti činnosti, v ktorých pôsobili traja najväčší súkromní účastníci na trhu.

| (46) | Po tretie, SACE tvrdila, že na trhu existovali významné nevyužité príležitosti pre nový subjekt vstupujúci na trh, akým je SACE BT. Táto úvaha bola pred uskutočnením investície podrobená analýze. Najmä na domácom talianskom trhu bola miera prepoistenosti úverov v porovnaní s ostatnými veľkými európskymi trhmi výrazne nižšia. Okrem toho existovala aj príležitosť preniknúť na trhy EÚ-10, kde v tom čase na trhu úverového poistenia ešte neboli prítomní významní účastníci. Pred vykonaním investície externý poradca veľmi podrobne analyzoval aj trhové príležitosti. |
| --- | --- |

(46)

Po tretie, SACE tvrdila, že na trhu existovali významné nevyužité príležitosti pre nový subjekt vstupujúci na trh, akým je SACE BT. Táto úvaha bola pred uskutočnením investície podrobená analýze. Najmä na domácom talianskom trhu bola miera prepoistenosti úverov v porovnaní s ostatnými veľkými európskymi trhmi výrazne nižšia. Okrem toho existovala aj príležitosť preniknúť na trhy EÚ-10, kde v tom čase na trhu úverového poistenia ešte neboli prítomní významní účastníci. Pred vykonaním investície externý poradca veľmi podrobne analyzoval aj trhové príležitosti.

| (47) | Po štvrté, SACE tvrdila, že ROE SACE BT nemožno porovnávať s priemerom na trhu, pretože v čase, keď ostatné spoločnosti poskytujúce krátkodobé poistenie vývozných úverov už boli na trhu etablované, SACE BT bola ešte len začínajúcou firmou. |
| --- | --- |

(47)

Po štvrté, SACE tvrdila, že ROE SACE BT nemožno porovnávať s priemerom na trhu, pretože v čase, keď ostatné spoločnosti poskytujúce krátkodobé poistenie vývozných úverov už boli na trhu etablované, SACE BT bola ešte len začínajúcou firmou.

| (48) | Po piate, SACE tvrdila, že keď v roku 2004 vytvorila SACE BT, aby jej prostredníctvom vstúpila na trh krátkodobých vývozných úverov, vedenie očakávalo, že prostredníctvom trojpilierovej stratégie dosiahne dostatočnú ziskovosť investovaného kapitálu (33) založenú na organickom raste úverového poistenia (poskytovaného začínajúcim podnikom, ktorého pôvodný obchodný plán zahŕňal prognózu na štyri roky) v prvom pilieri, na doplnkových činnostiach k úverovému poisteniu (iné typy poistenia alebo služieb), ktoré by mohli potenciálne zahŕňať akvizíciu ďalších firiem v Taliansku (diverzifikácia obchodných činností) v druhom pilieri, a na geografickej expanzii prostredníctvom akvizícií spoločností pôsobiacich v zahraničí (geografická diverzifikácia) v treťom pilieri. |
| --- | --- |

(48)

Po piate, SACE tvrdila, že keď v roku 2004 vytvorila SACE BT, aby jej prostredníctvom vstúpila na trh krátkodobých vývozných úverov, vedenie očakávalo, že prostredníctvom trojpilierovej stratégie dosiahne dostatočnú ziskovosť investovaného kapitálu (33) založenú na organickom raste úverového poistenia (poskytovaného začínajúcim podnikom, ktorého pôvodný obchodný plán zahŕňal prognózu na štyri roky) v prvom pilieri, na doplnkových činnostiach k úverovému poisteniu (iné typy poistenia alebo služieb), ktoré by mohli potenciálne zahŕňať akvizíciu ďalších firiem v Taliansku (diverzifikácia obchodných činností) v druhom pilieri, a na geografickej expanzii prostredníctvom akvizícií spoločností pôsobiacich v zahraničí (geografická diverzifikácia) v treťom pilieri.

| (49) | SACE uvádza, že racionálne zdôvodnenie takejto stratégie podporila aj analýza externého poradcu (34). |
| --- | --- |

(49)

SACE uvádza, že racionálne zdôvodnenie takejto stratégie podporila aj analýza externého poradcu (34).

| (50) | Podľa SACE by malo byť zrejmé, že hospodárske a finančné prognózy vypracované v roku 2004 nemohli obsahovať ani predvídať účinky budúcich akvizícií, ktoré boli vykonané v nasledujúcich rokoch (35). Inými slovami, odhady boli založené výlučne na organickom raste SACE BT na talianskom trhu úverového poistenia (prvý pilier uvedený v odôvodnení 48) (36). |
| --- | --- |

(50)

Podľa SACE by malo byť zrejmé, že hospodárske a finančné prognózy vypracované v roku 2004 nemohli obsahovať ani predvídať účinky budúcich akvizícií, ktoré boli vykonané v nasledujúcich rokoch (35). Inými slovami, odhady boli založené výlučne na organickom raste SACE BT na talianskom trhu úverového poistenia (prvý pilier uvedený v odôvodnení 48) (36).

| (51) | Keďže SACE BT bola začínajúcou firmou, materská spoločnosť sa rozhodla hneď v počiatočnom štádiu vložiť do nej ďalší kapitál. Taliansko tvrdí, že tento prístup je porovnateľný s prístupom fondov súkromného kapitálu vopred investujúcich peniaze na budúce použitie pri potenciálnych transakciách, ktoré by však mali byť podrobené nezávislému hodnoteniu a mali by byť v súlade s vopred stanovenou stratégiou (37). |
| --- | --- |

(51)

Keďže SACE BT bola začínajúcou firmou, materská spoločnosť sa rozhodla hneď v počiatočnom štádiu vložiť do nej ďalší kapitál. Taliansko tvrdí, že tento prístup je porovnateľný s prístupom fondov súkromného kapitálu vopred investujúcich peniaze na budúce použitie pri potenciálnych transakciách, ktoré by však mali byť podrobené nezávislému hodnoteniu a mali by byť v súlade s vopred stanovenou stratégiou (37).

| (52) | Taliansko ďalej tvrdilo, že hoci sa v pôvodnom pláne uvádzala len ziskovosť prvého piliera obchodnej činnosti, v tom čase sa už spomínali/zvažovali aj ďalšie dva piliere obchodnej činnosti. Spomenuli sa už v liste zo 17. decembra 2003, ktorý obsahoval výzvu na predloženie ponuky na vypracovanie obchodného plánu pre krátkodobé aktivity SACE (38). Vo výzve na predloženie ponuky externého poradcu SACE požiadala najmä o predloženie obmedzeného počtu scenárov (maximálne dvoch), ktoré by mali predpokladať endogénny rast SACE s využitím vlastných zdrojov a prostriedkov a spoluprácu s ďalšími subjektmi, buď talianskymi, alebo zahraničnými, a ktoré by mali zahŕňať aj rôzne alternatívne možnosti, ako je napr. spolupráca s jedným z najväčších účastníkov trhu, spolupráca so vedľajším účastníkom trhu (napr. CESCE – Španielsko, OND – Belgicko) a spolupráca s talianskym subjektom pôsobiacim v inom segmente trhu alebo v inom finančnom sektore. |
| --- | --- |

(52)

Taliansko ďalej tvrdilo, že hoci sa v pôvodnom pláne uvádzala len ziskovosť prvého piliera obchodnej činnosti, v tom čase sa už spomínali/zvažovali aj ďalšie dva piliere obchodnej činnosti. Spomenuli sa už v liste zo 17. decembra 2003, ktorý obsahoval výzvu na predloženie ponuky na vypracovanie obchodného plánu pre krátkodobé aktivity SACE (38). Vo výzve na predloženie ponuky externého poradcu SACE požiadala najmä o predloženie obmedzeného počtu scenárov (maximálne dvoch), ktoré by mali predpokladať endogénny rast SACE s využitím vlastných zdrojov a prostriedkov a spoluprácu s ďalšími subjektmi, buď talianskymi, alebo zahraničnými, a ktoré by mali zahŕňať aj rôzne alternatívne možnosti, ako je napr. spolupráca s jedným z najväčších účastníkov trhu, spolupráca so vedľajším účastníkom trhu (napr. CESCE – Španielsko, OND – Belgicko) a spolupráca s talianskym subjektom pôsobiacim v inom segmente trhu alebo v inom finančnom sektore.

| (53) | Pokiaľ ide o možné vzťahy s tretími stranami, od poradcu sa požadovalo, aby zdôraznil možné výhody vyplývajúce zo spoločného využívania technického zázemia a odborných spôsobilostí, úspor z rozsahu a špecializácie, ako aj z integrácie činností smerom nahor aj nadol. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o možné vzťahy s tretími stranami, od poradcu sa požadovalo, aby zdôraznil možné výhody vyplývajúce zo spoločného využívania technického zázemia a odborných spôsobilostí, úspor z rozsahu a špecializácie, ako aj z integrácie činností smerom nahor aj nadol.

| (54) | SACE tvrdila, že správna rada začala o týchto možnostiach diskutovať približne v čase vytvorenia SACE BT. Na ďalšiu podporu tohto tvrdenia SACE poskytla predbežný prehľad spolupráce s OND (Belgicko) a s CESCE (Španielsko) vypracovaný 5. marca 2004, t. j. pred udelením prvého opatrenia (39). |
| --- | --- |

(54)

SACE tvrdila, že správna rada začala o týchto možnostiach diskutovať približne v čase vytvorenia SACE BT. Na ďalšiu podporu tohto tvrdenia SACE poskytla predbežný prehľad spolupráce s OND (Belgicko) a s CESCE (Španielsko) vypracovaný 5. marca 2004, t. j. pred udelením prvého opatrenia (39).

| (55) | S cieľom vytvoriť predpoklady pre budúcu expanziu na ďalšie trhy a ďalšie oblasti činnosti v marci 2004 poradca poskytol SACE podrobnú analýzu trhových subjektov pôsobiacich v iných podnikateľských segmentoch v Taliansku (obchodné informačné služby a vymáhanie pohľadávok) a v oblasti úverového poistenia v strednej a východnej Európe (40) a porovnanie s referenčnými hodnotami trhovej praxe (predovšetkým s významnými účastníkmi trhu) v oblasti nákladov (t. j. pokiaľ ide o poskytovanie obchodných informácií, vymáhanie pohľadávok), časový harmonogram obchodných operácií, viacnásobnú analýzu oceňovania posledných akvizícií v odvetví poskytovania obchodných informácií, ako aj porovnanie s referenčnými hodnotami osvedčených trhových postupov – považovaných za také vzhľadom na ich vedúcu pozíciu v príslušnom trhovom segmente – z hľadiska operatívnych obchodných riešení. |
| --- | --- |

(55)

S cieľom vytvoriť predpoklady pre budúcu expanziu na ďalšie trhy a ďalšie oblasti činnosti v marci 2004 poradca poskytol SACE podrobnú analýzu trhových subjektov pôsobiacich v iných podnikateľských segmentoch v Taliansku (obchodné informačné služby a vymáhanie pohľadávok) a v oblasti úverového poistenia v strednej a východnej Európe (40) a porovnanie s referenčnými hodnotami trhovej praxe (predovšetkým s významnými účastníkmi trhu) v oblasti nákladov (t. j. pokiaľ ide o poskytovanie obchodných informácií, vymáhanie pohľadávok), časový harmonogram obchodných operácií, viacnásobnú analýzu oceňovania posledných akvizícií v odvetví poskytovania obchodných informácií, ako aj porovnanie s referenčnými hodnotami osvedčených trhových postupov – považovaných za také vzhľadom na ich vedúcu pozíciu v príslušnom trhovom segmente – z hľadiska operatívnych obchodných riešení.

| (56) | Taliansko pripomína, že stratégia akvizície sa začala formulovať už po menej ako jednom roku od začiatku činnosti SACE BT (prvá nezáväzná ponuka SACE BT na získanie 70 % Assedile pochádza z 18. apríla 2005, pričom celý proces sa začal v marci 2005, päť mesiacov po začatí činnosti SACE BT). Taliansko ďalej poskytlo Komisii viaceré komunikácie týkajúce sa ďalších akvizičných príležitostí predložené správnej rade SACE BT v období rokov 2006 – 2008 (41) (všetky z nich boli podporené oceneniami externých poradcov, hĺbkovým auditom atď., aj keď viaceré z nich neboli z rôznych dôvodov úspešné). |
| --- | --- |

(56)

Taliansko pripomína, že stratégia akvizície sa začala formulovať už po menej ako jednom roku od začiatku činnosti SACE BT (prvá nezáväzná ponuka SACE BT na získanie 70 % Assedile pochádza z 18. apríla 2005, pričom celý proces sa začal v marci 2005, päť mesiacov po začatí činnosti SACE BT). Taliansko ďalej poskytlo Komisii viaceré komunikácie týkajúce sa ďalších akvizičných príležitostí predložené správnej rade SACE BT v období rokov 2006 – 2008 (41) (všetky z nich boli podporené oceneniami externých poradcov, hĺbkovým auditom atď., aj keď viaceré z nich neboli z rôznych dôvodov úspešné).

Finančné prognózy

| (57) | Vo výzve na predloženie ponúk poradenských služieb SACE požiadala o finančné prognózy na tri roky dopredu, t. j. na obdobie rokov 2005 – 2007. SACE medziiným požiadala o vyčíslenie finančných prostriedkov (t. j. kapitalizácie) potrebných na rozvoj krátkodobých aktivít a o vyčíslenie predpokladanej ziskovosti (t. j. návratnosti investovaného kapitálu) (42). |
| --- | --- |

(57)

Vo výzve na predloženie ponúk poradenských služieb SACE požiadala o finančné prognózy na tri roky dopredu, t. j. na obdobie rokov 2005 – 2007. SACE medziiným požiadala o vyčíslenie finančných prostriedkov (t. j. kapitalizácie) potrebných na rozvoj krátkodobých aktivít a o vyčíslenie predpokladanej ziskovosti (t. j. návratnosti investovaného kapitálu) (42).

| (58) | SACE tvrdila, že keďže ešte neboli celkom jasné akvizičné príležitosti a nebolo k dispozícii ani ich ocenenie, pôvodný obchodný plán bol konzervatívny a bol založený výlučne na prvom pilieri obchodnej činnosti (organický rast v oblasti úverového poistenia). Predpokladaná ziskovosť bola síce obmedzená, pretože nezahŕňala akvizičnú stratégiu, ale od roku 2007 (tretieho úplného roku obchodnej činnosti) mala byť stále kladná (43) a pri zahrnutí synergií s materskou spoločnosťou (t. j. SACE) mala byť kladná už od roku 2006 (druhého úplného roku obchodnej činnosti). |
| --- | --- |

(58)

SACE tvrdila, že keďže ešte neboli celkom jasné akvizičné príležitosti a nebolo k dispozícii ani ich ocenenie, pôvodný obchodný plán bol konzervatívny a bol založený výlučne na prvom pilieri obchodnej činnosti (organický rast v oblasti úverového poistenia). Predpokladaná ziskovosť bola síce obmedzená, pretože nezahŕňala akvizičnú stratégiu, ale od roku 2007 (tretieho úplného roku obchodnej činnosti) mala byť stále kladná (43) a pri zahrnutí synergií s materskou spoločnosťou (t. j. SACE) mala byť kladná už od roku 2006 (druhého úplného roku obchodnej činnosti).

| (59) | Správna rada (44) už v novembri 2004 – iba mesiac po začatí činnosti SACE BT – uvažovala o úprave obchodného plánu na roky 2005 – 2009 (45) (ďalej len „upravený obchodný plán“), ktorá mala zahrnúť analýzu činností SACE BT na začiatku jej podnikania, nové predpoklady jej rozvoja, ekonomicko-finančné simulácie a scenáre ďalšieho vývoja. V sprievodnej poznámke pre správnu radu sa jasne špecifikuje rozšírenie obchodnej činnosti aj na trh zárukového poistenia a scenár vývoja zahŕňajúci ďalšie možnosti externého rastu do sektorov poskytujúcich možnosť synergie s činnosťou SACE BT tak, aby sa návratnosť celej kapitálovej investície do SACE BT dostala do súladu s trhovými referenčnými hodnotami. |
| --- | --- |

(59)

Správna rada (44) už v novembri 2004 – iba mesiac po začatí činnosti SACE BT – uvažovala o úprave obchodného plánu na roky 2005 – 2009 (45) (ďalej len „upravený obchodný plán“), ktorá mala zahrnúť analýzu činností SACE BT na začiatku jej podnikania, nové predpoklady jej rozvoja, ekonomicko-finančné simulácie a scenáre ďalšieho vývoja. V sprievodnej poznámke pre správnu radu sa jasne špecifikuje rozšírenie obchodnej činnosti aj na trh zárukového poistenia a scenár vývoja zahŕňajúci ďalšie možnosti externého rastu do sektorov poskytujúcich možnosť synergie s činnosťou SACE BT tak, aby sa návratnosť celej kapitálovej investície do SACE BT dostala do súladu s trhovými referenčnými hodnotami.

| (60) | V upravenom obchodnom pláne sa výslovne uvádzali najmä jednotlivé piliere budúceho rozvoja činnosti: organický rast v oblasti úverového poistenia (prvý pilier, pozri odôvodnenie 48), expanzia do ďalších segmentov podnikania v Taliansku (druhý pilier, pozri odôvodnenie 48) a externý rast s poznámkou „má sa naďalej rozvíjať“ (druhý a tretí pilier, pozri odôvodnenie 48) v závislosti od činnosti cieľovej spoločnosti). Kapitál potrebný na prvý pilier sa odhadoval na 40,3 mil. EUR. Pokiaľ ide o druhý pilier, podrobne bola vymedzená len endogénna expanzia do zárukového poistenia („cauzioni“) vrátane osobitných finančných plánov pre túto oblasť činnosti a odhadovaného kapitálu vo výške 3,7 mil. EUR. |
| --- | --- |

(60)

V upravenom obchodnom pláne sa výslovne uvádzali najmä jednotlivé piliere budúceho rozvoja činnosti: organický rast v oblasti úverového poistenia (prvý pilier, pozri odôvodnenie 48), expanzia do ďalších segmentov podnikania v Taliansku (druhý pilier, pozri odôvodnenie 48) a externý rast s poznámkou „má sa naďalej rozvíjať“ (druhý a tretí pilier, pozri odôvodnenie 48) v závislosti od činnosti cieľovej spoločnosti). Kapitál potrebný na prvý pilier sa odhadoval na 40,3 mil. EUR. Pokiaľ ide o druhý pilier, podrobne bola vymedzená len endogénna expanzia do zárukového poistenia („cauzioni“) vrátane osobitných finančných plánov pre túto oblasť činnosti a odhadovaného kapitálu vo výške 3,7 mil. EUR.

| (61) | Pridaná bola aj podrobnejšia analýza očakávanej ziskovosti kapitálu alokovaného na úverové poistenie a na zárukové poistenie: pre prvé dva typy produktov (úverové poistenie a poistenie záruk – cauzioni) bola výška ROAE z kapitálovej požiadavky 44 mil. EUR odhadnutá na 12,5 % (z toho úverové poistenie predstavovalo 40,3 mil. EUR a 12,1 %) (46). V dokumente sa uvádza, že analýza je len predbežná, a má sa ďalej rozpracovať po príprave upraveného obchodného plánu pre regulačný orgán (očakávanej vo februári/marci 2005). |
| --- | --- |

(61)

Pridaná bola aj podrobnejšia analýza očakávanej ziskovosti kapitálu alokovaného na úverové poistenie a na zárukové poistenie: pre prvé dva typy produktov (úverové poistenie a poistenie záruk – cauzioni) bola výška ROAE z kapitálovej požiadavky 44 mil. EUR odhadnutá na 12,5 % (z toho úverové poistenie predstavovalo 40,3 mil. EUR a 12,1 %) (46). V dokumente sa uvádza, že analýza je len predbežná, a má sa ďalej rozpracovať po príprave upraveného obchodného plánu pre regulačný orgán (očakávanej vo februári/marci 2005).

| (62) | Podľa upraveného plánu sa v roku 2008 mal dosiahnuť plánovaný zisk vo výške 4,8 mil. EUR a odhadovaná ROAE z celej sumy kapitálu mala v roku 2009 dosiahnuť 4,4 %. |
| --- | --- |

(62)

Podľa upraveného plánu sa v roku 2008 mal dosiahnuť plánovaný zisk vo výške 4,8 mil. EUR a odhadovaná ROAE z celej sumy kapitálu mala v roku 2009 dosiahnuť 4,4 %.

| (63) | V pripomienkach z 15. septembra 2011 a 5. marca 2012 Taliansko poskytlo aj výpočet „predpokladanej ex ante“ ziskovosti, ktorá zahŕňala synergie a akvizície KUP a Assedile (pozri tabuľku 4). Pri vypracúvaní tejto analýzy Taliansko zohľadnilo ocenenia ex ante, ktoré boli k dispozícii v rôznych časových obdobiach: v čase prípravy pôvodného obchodného plánu, v čase uvažovania o akvizícii 70 % Assedile a jej hodnotenia a v čase uvažovania o akvizíciách 100 % Assedile a 33 % KUP a ich hodnotenia. Očakávané synergie z akvizícií sú prezentované osobitne v spodnej časti tabuľky. Začaté a vyhodnotené, ale ešte neukončené akvizície sa pri tejto analýze neberú do úvahy. Akýkoľvek prebytočný kapitál, ktorý nie je potrebný na akvizície uvedené v odôvodnení 56 pred ich identifikáciou a hodnotením, je alokovaný do samostatných činností úverového poistenia (prvý pilier).

  Tabuľka 4


  „Predpokladaná ex ante“ ziskovosť, výpočet SACE | Referenčný rok | Kapitál
  (v mil. EUR) | Zisk po zdanení očakávaný v referenčnom roku
  (v mil. EUR) | ROE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Situácia k 18. máju 2004 |
| | Samostatné činností úverového poistenia podľa pôvodného obchodného plánu z mája 2004 | 2008 | 105 | 3,7 | 3,5 % |
| | | | 105 | 3,7 | 3,5 %
   (47) |
| | | | | | |
| „Predpokladaná ex ante“ ziskovosť po akvizícii 70 % Assedile |
| | Akvizícia Assedile (48) | 2009 | 27 | 2,7 | 10,2 % |
| | Samostatne po akvizícii Assedile | 2008 | 78 | 3,7 | 4,7 % |
| | | | 105 | 6,4 | 6,1 % |
| | | | | | |
| „Predpokladaná ex ante“ ziskovosť po akvizícii 100 % Assedile a 33 % KUP |
| | Akvizícia Assedile (70 % + 30 %) | 2009 | 41,7 | 3,9 | 9,4 % |
| | Akvizícia KUP (33 %) (49) | 2011 | 13,3 | 1,2 | 8,7 % |
| | Samostatne po akvizícii Assedile + KUP | 2008 | 50 | 3,7 | 7,4 % |
| | | | 105 | 8,8 | 8,3 |
| | | | | | |
| „Predpokladaná ex ante“ ziskovosť po akvizíciách a príjmoch zo synergií |
| | Synergie SACE BT/SACE | | | 1,9 | |
| | Synergie SACE BT/Assedile | | | 0,6 | |
| | | | 105 | 11,3 | 10,8 %
   (47) |

(63)

V pripomienkach z 15. septembra 2011 a 5. marca 2012 Taliansko poskytlo aj výpočet „predpokladanej ex ante“ ziskovosti, ktorá zahŕňala synergie a akvizície KUP a Assedile (pozri tabuľku 4). Pri vypracúvaní tejto analýzy Taliansko zohľadnilo ocenenia ex ante, ktoré boli k dispozícii v rôznych časových obdobiach: v čase prípravy pôvodného obchodného plánu, v čase uvažovania o akvizícii 70 % Assedile a jej hodnotenia a v čase uvažovania o akvizíciách 100 % Assedile a 33 % KUP a ich hodnotenia. Očakávané synergie z akvizícií sú prezentované osobitne v spodnej časti tabuľky. Začaté a vyhodnotené, ale ešte neukončené akvizície sa pri tejto analýze neberú do úvahy. Akýkoľvek prebytočný kapitál, ktorý nie je potrebný na akvizície uvedené v odôvodnení 56 pred ich identifikáciou a hodnotením, je alokovaný do samostatných činností úverového poistenia (prvý pilier).

Tabuľka 4

„Predpokladaná ex ante“ ziskovosť, výpočet SACE

Referenčný rok

Kapitál

(v mil. EUR)

Zisk po zdanení očakávaný v referenčnom roku

(v mil. EUR)

ROE

Situácia k 18. máju 2004

Samostatné činností úverového poistenia podľa pôvodného obchodného plánu z mája 2004

2008

105

3,7

3,5 %

105

3,7

3,5 %
   (47)

„Predpokladaná ex ante“ ziskovosť po akvizícii 70 % Assedile

Akvizícia Assedile (48)

2009

27

2,7

10,2 %

Samostatne po akvizícii Assedile

2008

78

3,7

4,7 %

105

6,4

6,1 %

„Predpokladaná ex ante“ ziskovosť po akvizícii 100 % Assedile a 33 % KUP

Akvizícia Assedile (70 % + 30 %)

2009

41,7

3,9

9,4 %

Akvizícia KUP (33 %) (49)

2011

13,3

1,2

8,7 %

Samostatne po akvizícii Assedile + KUP

2008

50

3,7

7,4 %

105

8,8

8,3

„Predpokladaná ex ante“ ziskovosť po akvizíciách a príjmoch zo synergií

Synergie SACE BT/SACE

1,9

Synergie SACE BT/Assedile

0,6

105

11,3

10,8 %
   (47)

| (64) | Pokiaľ ide o mieru návratnosti, akú by požadoval súkromný investor pri podobnej investícii („požadovaná miera návratnosti“), Taliansko spochybnilo koeficient uvádzaný žalobcom (ROE vo výške 11,5 %). Podľa názoru Talianska vzorka spoločností, pre ktoré bola vypočítaná ROE, nebola reprezentatívna, a obdobie, za ktoré bola ROE vypočítaná, nebolo primerané. Podľa SACE by sa primeraná miera návratnosti pre činnosť úverového poistenia v Taliansku mala určovať na základe priemernej ziskovosti spoločností pôsobiacich v rokoch 1998 až 2003 v Taliansku, t. j. Coface Taliansko (Viscontea Coface) a Euler Hermes SIAC, a predstavovala by 10,25 % na základe neváženého priemeru. SACE vysvetlila, že spoločnosť Atradius (Taliansko) bola z výpočtov vylúčená, pretože počas posudzovaného obdobia zaznamenala volatilitu, ktorá významne ovplyvňovala výsledky až natoľko, že vykázali zápornú referenčnú hodnotu (–2,4 % pri použití jednoduchého neváženého priemeru) (50). |
| --- | --- |

(64)

Pokiaľ ide o mieru návratnosti, akú by požadoval súkromný investor pri podobnej investícii („požadovaná miera návratnosti“), Taliansko spochybnilo koeficient uvádzaný žalobcom (ROE vo výške 11,5 %). Podľa názoru Talianska vzorka spoločností, pre ktoré bola vypočítaná ROE, nebola reprezentatívna, a obdobie, za ktoré bola ROE vypočítaná, nebolo primerané. Podľa SACE by sa primeraná miera návratnosti pre činnosť úverového poistenia v Taliansku mala určovať na základe priemernej ziskovosti spoločností pôsobiacich v rokoch 1998 až 2003 v Taliansku, t. j. Coface Taliansko (Viscontea Coface) a Euler Hermes SIAC, a predstavovala by 10,25 % na základe neváženého priemeru. SACE vysvetlila, že spoločnosť Atradius (Taliansko) bola z výpočtov vylúčená, pretože počas posudzovaného obdobia zaznamenala volatilitu, ktorá významne ovplyvňovala výsledky až natoľko, že vykázali zápornú referenčnú hodnotu (–2,4 % pri použití jednoduchého neváženého priemeru) (50).

| (65) | Taliansko však argumentovalo, že požadovaná miera návratnosti by sa mala zakladať na váženej priemernej miere návratnosti. Podľa pripomienok Talianska SACE vyčíslila váženú priemernú mieru ROE pre Coface Taliansko a Euler Hermes SIAC za obdobie rokov 1998 – 2003 tak, že ich priemerné ROE za dané obdobie vážila váženým percentuálnym podielom hrubého predpísaného poistného týchto spoločností v oblasti úverového poistenia za rovnaké obdobie. Takto vypočítaná miera návratnosti by sa rovnala 8,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Taliansko však argumentovalo, že požadovaná miera návratnosti by sa mala zakladať na váženej priemernej miere návratnosti. Podľa pripomienok Talianska SACE vyčíslila váženú priemernú mieru ROE pre Coface Taliansko a Euler Hermes SIAC za obdobie rokov 1998 – 2003 tak, že ich priemerné ROE za dané obdobie vážila váženým percentuálnym podielom hrubého predpísaného poistného týchto spoločností v oblasti úverového poistenia za rovnaké obdobie. Takto vypočítaná miera návratnosti by sa rovnala 8,7 %.

| (66) | Taliansko tvrdí, že rozdiel medzi odhadovanou mierou návratnosti počítanej pomocou nevážených alebo vážených priemerov, t. j. medzi 10,25 % a 8,7 %, nie je dostatočne významný na to, aby mal zásadný vplyv na rozhodnutie investora v strednodobom až dlhodobom časovom horizonte. Napriek tomu však Taliansko, ako sa uvádza vyššie, považovalo za vhodnejšie použiť váženú priemernú ROE, a to z týchto dvoch dôvodov (51):






  a) | výpočet váženého priemeru je lepšou metódou ako výpočet neváženého priemeru, pretože lepšie odráža požadovanú mieru návratnosti v odvetví s dvoma účastníkmi pri existencii významných rozdielov návratnosti medzi týmito účastníkmi a medzi jednotlivými rokmi, a významných rozdielov v obrate medzi týmito dvoma účastníkmi (52); |
| --- | --- | --- |

(66)

Taliansko tvrdí, že rozdiel medzi odhadovanou mierou návratnosti počítanej pomocou nevážených alebo vážených priemerov, t. j. medzi 10,25 % a 8,7 %, nie je dostatočne významný na to, aby mal zásadný vplyv na rozhodnutie investora v strednodobom až dlhodobom časovom horizonte. Napriek tomu však Taliansko, ako sa uvádza vyššie, považovalo za vhodnejšie použiť váženú priemernú ROE, a to z týchto dvoch dôvodov (51):

a)

výpočet váženého priemeru je lepšou metódou ako výpočet neváženého priemeru, pretože lepšie odráža požadovanú mieru návratnosti v odvetví s dvoma účastníkmi pri existencii významných rozdielov návratnosti medzi týmito účastníkmi a medzi jednotlivými rokmi, a významných rozdielov v obrate medzi týmito dvoma účastníkmi (52);

| b) | Taliansko použilo ako základ pre váženie hrubé predpísané poistné v odvetví úverového poistenia s cieľom umožniť porovnanie homogénnej vzorky s činnosťou novej SACE BT ešte v roku 2004 (spoločnosť najprv poskytovala úverové poistenie a až neskôr expandovala do ďalších súvisiacich aktivít). Činnosť v oblasti zárukového poistenia („ramo cauzioni“) bola zo základu pre výpočet vylúčená, pretože ju charakterizovala odlišná dynamika od dynamiky úverového poistenia. V roku 2004 poskytovala zárukové poistenie len spoločnosť Coface (53). |
| --- | --- |

b)

Taliansko použilo ako základ pre váženie hrubé predpísané poistné v odvetví úverového poistenia s cieľom umožniť porovnanie homogénnej vzorky s činnosťou novej SACE BT ešte v roku 2004 (spoločnosť najprv poskytovala úverové poistenie a až neskôr expandovala do ďalších súvisiacich aktivít). Činnosť v oblasti zárukového poistenia („ramo cauzioni“) bola zo základu pre výpočet vylúčená, pretože ju charakterizovala odlišná dynamika od dynamiky úverového poistenia. V roku 2004 poskytovala zárukové poistenie len spoločnosť Coface (53).

| (67) | Taliansko taktiež uviedlo, že požadovaná miera návratnosti vychádzajúca z celkového objemu predpísaného poistného (t. j. bez obmedzenia len na poistné za úverové poistenie podľa vyššie uvedeného vysvetlenia) by predstavovala 9,5 %. |
| --- | --- |

(67)

Taliansko taktiež uviedlo, že požadovaná miera návratnosti vychádzajúca z celkového objemu predpísaného poistného (t. j. bez obmedzenia len na poistné za úverové poistenie podľa vyššie uvedeného vysvetlenia) by predstavovala 9,5 %.

IV. 3.   KRITÉRIUM VÝHODY: DRUHÉ OPATRENIE

| (68) | SACE tvrdí, že dôvodom pre toto opatrenie bola snaha dosiahnuť zisk, a že opatrenie preto zodpovedalo zaistnej činnosti v súlade s trhovými postupmi. Zdôrazňuje, že hlavné podmienky zaistného krytia, ktoré SACE poskytla SACE BT v roku 2009, sa zhodovali s podmienkami, aké boli niekoľko mesiacov predtým dohodnuté so súkromnými zaisťovateľmi (pozri odôvodnenie 31). Ex post možno urobiť záver, že opatrenie bolo prospešné iba pre materskú spoločnosť SACE, ktorá dostala 1,56 mil. EUR (54) z príjmov z poistného, pretože SACE BT nevyužila zaistenie na pokrytie vopred určenej škodovej nadmiery. |
| --- | --- |

(68)

SACE tvrdí, že dôvodom pre toto opatrenie bola snaha dosiahnuť zisk, a že opatrenie preto zodpovedalo zaistnej činnosti v súlade s trhovými postupmi. Zdôrazňuje, že hlavné podmienky zaistného krytia, ktoré SACE poskytla SACE BT v roku 2009, sa zhodovali s podmienkami, aké boli niekoľko mesiacov predtým dohodnuté so súkromnými zaisťovateľmi (pozri odôvodnenie 31). Ex post možno urobiť záver, že opatrenie bolo prospešné iba pre materskú spoločnosť SACE, ktorá dostala 1,56 mil. EUR (54) z príjmov z poistného, pretože SACE BT nevyužila zaistenie na pokrytie vopred určenej škodovej nadmiery.

| (69) | Taliansko ďalej tvrdí, že pri úrovni kapitálových požiadaviek („requisito patrimoniale“) vypočítaných v roku 2009 podľa vtedajšieho návrhu Solventnosť II (technické špecifikácie QIS4) opatrenie nemalo za následok zníženie kapitálových požiadaviek SACE BT. Žiadne výhody neprinieslo najmä pokrytie škodovej nadmiery, keďže sa neuznáva v štandardnom vzorci, ktorý SACE použila ako metódu na vyčíslenie kapitálových požiadaviek. Pokiaľ ide o vplyv na absorpciu kapitálu („assorbimento di capitale“), Taliansko vysvetlilo, že na úroveň kapitálu majú a priori vplyv všetky formy zaistenia vrátane zaistenia v podobe krytia škodovej nadmiery (55). Dňa 4. januára 2012 Komisia výslovne požiadala Taliansko o poskytnutie údajov o sume zníženia kapitálových požiadaviek na úrovni SACE BT po dohode so SACE o zaistení škodovej nadmiery v roku 2009. Taliansko požadované informácie neposkytlo, ale zopakovalo, že zaistenie škodovej nadmiery neznamená žiadne úľavy z hľadiska dohľadu nad stanovením kapitálových požiadaviek („requisiti patrimonionali di vigilanza“) (56). |
| --- | --- |

(69)

Taliansko ďalej tvrdí, že pri úrovni kapitálových požiadaviek („requisito patrimoniale“) vypočítaných v roku 2009 podľa vtedajšieho návrhu Solventnosť II (technické špecifikácie QIS4) opatrenie nemalo za následok zníženie kapitálových požiadaviek SACE BT. Žiadne výhody neprinieslo najmä pokrytie škodovej nadmiery, keďže sa neuznáva v štandardnom vzorci, ktorý SACE použila ako metódu na vyčíslenie kapitálových požiadaviek. Pokiaľ ide o vplyv na absorpciu kapitálu („assorbimento di capitale“), Taliansko vysvetlilo, že na úroveň kapitálu majú a priori vplyv všetky formy zaistenia vrátane zaistenia v podobe krytia škodovej nadmiery (55). Dňa 4. januára 2012 Komisia výslovne požiadala Taliansko o poskytnutie údajov o sume zníženia kapitálových požiadaviek na úrovni SACE BT po dohode so SACE o zaistení škodovej nadmiery v roku 2009. Taliansko požadované informácie neposkytlo, ale zopakovalo, že zaistenie škodovej nadmiery neznamená žiadne úľavy z hľadiska dohľadu nad stanovením kapitálových požiadaviek („requisiti patrimonionali di vigilanza“) (56).

| (70) | SACE však vyhlásila (57), že jedným z hlavných cieľov zaistenia je zvýšiť schopnosť postupujúcej poisťovne získať ďalšie poistné zmluvy. |
| --- | --- |

(70)

SACE však vyhlásila (57), že jedným z hlavných cieľov zaistenia je zvýšiť schopnosť postupujúcej poisťovne získať ďalšie poistné zmluvy.

| (71) | Pokiaľ ide o použitie únikovej doložky uvedenej v oznámení o vývozných úveroch (58), Taliansko uviedlo, že nepovažovalo za vhodné poskytnúť štátnu podporu tomuto sektoru a rozhodlo sa únikovú doložku nepoužiť (59). SACE nepovažovala žiadosť Komisie o poskytnutie informácií, ktoré by mohli preukázať nedostatočné krytie na trhu pre vývozcov, za relevantnú (60). |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o použitie únikovej doložky uvedenej v oznámení o vývozných úveroch (58), Taliansko uviedlo, že nepovažovalo za vhodné poskytnúť štátnu podporu tomuto sektoru a rozhodlo sa únikovú doložku nepoužiť (59). SACE nepovažovala žiadosť Komisie o poskytnutie informácií, ktoré by mohli preukázať nedostatočné krytie na trhu pre vývozcov, za relevantnú (60).

IV. 4.   KRITÉRIUM VÝHODY: TRETIE A ŠTVRTÉ OPATRENIE

| (72) | SACE tvrdí, že udelením tretieho a štvrtého opatrenia chcela dostať SACE BT do stavu „finančnej rovnováhy“ s cieľom zaručiť solventnosť firmy v súlade s obmedzeniami vyplývajúcimi z legislatívneho rámca. Keby bola zaručená solventnosť SACE BT, mohla by dosiahnuť dostatočnú úroveň ziskovosti (61). SACE navyše zdôrazňuje, že v rokoch 2008 a 2009 vykázali straty aj mnohí súkromní talianski konkurenti SACE BT. Odpoveďou bola intervencia zo strany ich akcionárov, ktorí im poskytli významné kapitálové injekcie (v medzinárodnom meradle aj Natixis dvakrát rekapitalizoval Coface, v roku 2009 a na začiatku roku 2010, po tom, ako Coface v roku 2009 vykázal stratu vo výške 163 mil. EUR). |
| --- | --- |

(72)

SACE tvrdí, že udelením tretieho a štvrtého opatrenia chcela dostať SACE BT do stavu „finančnej rovnováhy“ s cieľom zaručiť solventnosť firmy v súlade s obmedzeniami vyplývajúcimi z legislatívneho rámca. Keby bola zaručená solventnosť SACE BT, mohla by dosiahnuť dostatočnú úroveň ziskovosti (61). SACE navyše zdôrazňuje, že v rokoch 2008 a 2009 vykázali straty aj mnohí súkromní talianski konkurenti SACE BT. Odpoveďou bola intervencia zo strany ich akcionárov, ktorí im poskytli významné kapitálové injekcie (v medzinárodnom meradle aj Natixis dvakrát rekapitalizoval Coface, v roku 2009 a na začiatku roku 2010, po tom, ako Coface v roku 2009 vykázal stratu vo výške 163 mil. EUR).

| (73) | SACE taktiež konštatuje, že hoci hospodárska kríza v zásade postihla všetky trhové subjekty, účinky krízy boli obzvlášť vážne pre SACE BT. SACE v tejto súvislosti tvrdí, že SACE BT je ešte stále začínajúcim podnikom. Z tohto dôvodu SACE BT nemohla na riešenie nepredvídaných hospodárskych a finančných problémov použiť „rezervu na vyrovnávanie mimoriadnych rizík“ („riserva di perequazione“) (62), pretože táto rezerva ešte nebola vytvorená. Všetci ostatní hlavní konkurenti SACE BT vrátane Coface počas súčasnej ekonomickej krízy túto rezervu využili. |
| --- | --- |

(73)

SACE taktiež konštatuje, že hoci hospodárska kríza v zásade postihla všetky trhové subjekty, účinky krízy boli obzvlášť vážne pre SACE BT. SACE v tejto súvislosti tvrdí, že SACE BT je ešte stále začínajúcim podnikom. Z tohto dôvodu SACE BT nemohla na riešenie nepredvídaných hospodárskych a finančných problémov použiť „rezervu na vyrovnávanie mimoriadnych rizík“ („riserva di perequazione“) (62), pretože táto rezerva ešte nebola vytvorená. Všetci ostatní hlavní konkurenti SACE BT vrátane Coface počas súčasnej ekonomickej krízy túto rezervu využili.

| (74) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia požiadala o poskytnutie odhadu nákladov, ktoré by pre SACE mohli vzniknúť v prípade, že by predala alebo zlikvidovala SACE BT; SACE v odpovedi uviedla, že likvidácia SACE BT je čisto teoretickou možnosťou a v súčasnosti nie je realizovateľná. Medzi hlavnými dôvodmi SACE uviedla: i) SACE ako akcionárovi by to neprinieslo žiadny okamžitý úžitok, pretože v kontexte obzvlášť nepriaznivej situácie na trhu v tom čase by likvidácia skôr zvýraznila negatívne výsledky a výrazne by poškodila povesť SACE; ii) možnosť, že trhy by si tento krok vykladali ako krízu likvidity vo vnútri SACE; iii) pravdepodobnosť, že kúpna cena by nebola primeraná (63). V odpovedi na osobitnú žiadosť Komisie týkajúcu sa expozície SACE voči SACE BT pred udelením druhého, tretieho a štvrtého opatrenia Taliansko uviedlo, že ukončením činnosti a likvidáciou aktív SACE BT v roku 2009 by sa teoreticky mohli ohroziť jej záväzky voči SACE v celkovej výške 2,09 mil. EUR. Taliansko uviedlo, že čisté saldo aktív a záväzkov vo vzťahu k SACE za rok 2008 bolo aktívne a dosiahlo 8,43 mil. EUR (64), čo znamená, že v čistom vyjadrení by SACE dlhovala peniaze SACE BT. |
| --- | --- |

(74)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia požiadala o poskytnutie odhadu nákladov, ktoré by pre SACE mohli vzniknúť v prípade, že by predala alebo zlikvidovala SACE BT; SACE v odpovedi uviedla, že likvidácia SACE BT je čisto teoretickou možnosťou a v súčasnosti nie je realizovateľná. Medzi hlavnými dôvodmi SACE uviedla: i) SACE ako akcionárovi by to neprinieslo žiadny okamžitý úžitok, pretože v kontexte obzvlášť nepriaznivej situácie na trhu v tom čase by likvidácia skôr zvýraznila negatívne výsledky a výrazne by poškodila povesť SACE; ii) možnosť, že trhy by si tento krok vykladali ako krízu likvidity vo vnútri SACE; iii) pravdepodobnosť, že kúpna cena by nebola primeraná (63). V odpovedi na osobitnú žiadosť Komisie týkajúcu sa expozície SACE voči SACE BT pred udelením druhého, tretieho a štvrtého opatrenia Taliansko uviedlo, že ukončením činnosti a likvidáciou aktív SACE BT v roku 2009 by sa teoreticky mohli ohroziť jej záväzky voči SACE v celkovej výške 2,09 mil. EUR. Taliansko uviedlo, že čisté saldo aktív a záväzkov vo vzťahu k SACE za rok 2008 bolo aktívne a dosiahlo 8,43 mil. EUR (64), čo znamená, že v čistom vyjadrení by SACE dlhovala peniaze SACE BT.

| (75) | SACE uviedla, že pri použití zásady investora v trhovom hospodárstve sa musia brať do úvahy aj legislatívne obmedzenia. [...] (65) SACE okrem toho tvrdí, že investor sa nezameriava iba na ziskovosť investície, ale aj na iné aspekty, ako je napr. zachovanie pozitívneho obrazu skupiny v očiach verejnosti alebo zmena orientácie jej podnikateľských aktivít (66). |
| --- | --- |

(75)

SACE uviedla, že pri použití zásady investora v trhovom hospodárstve sa musia brať do úvahy aj legislatívne obmedzenia. [...] (65) SACE okrem toho tvrdí, že investor sa nezameriava iba na ziskovosť investície, ale aj na iné aspekty, ako je napr. zachovanie pozitívneho obrazu skupiny v očiach verejnosti alebo zmena orientácie jej podnikateľských aktivít (66).

| (76) | Taliansko uviedlo, že suma 70 mil. EUR (tretie a štvrté opatrenie) bola súčasťou kapitálových potrieb, ktoré v máji 2009 identifikoval odbor pre riadenie rizika (67) ako nevyhnutné na dosiahnutie súladu s požiadavkami budúcej smernice Solventnosť II (68), (69). Táto simulácia bola založená na upravenom rozpočte na rok 2009. |
| --- | --- |

(76)

Taliansko uviedlo, že suma 70 mil. EUR (tretie a štvrté opatrenie) bola súčasťou kapitálových potrieb, ktoré v máji 2009 identifikoval odbor pre riadenie rizika (67) ako nevyhnutné na dosiahnutie súladu s požiadavkami budúcej smernice Solventnosť II (68), (69). Táto simulácia bola založená na upravenom rozpočte na rok 2009.

| (77) | Podľa SACE boli rozhodnutia rekapitalizovať SACE BT prijaté s výhľadom na predpokladané obnovenie ziskovosti s tým, že nulový bod sa dosiahne v roku 2011 (70). |
| --- | --- |

(77)

Podľa SACE boli rozhodnutia rekapitalizovať SACE BT prijaté s výhľadom na predpokladané obnovenie ziskovosti s tým, že nulový bod sa dosiahne v roku 2011 (70).

| (78) | Podľa Talianska sa od roku 2009 začali uskutočňovať hlboké zmeny v organizácii, riadení a v obchodných procesoch v SACE BT, ktoré obnovili jej dlhodobú životaschopnosť a umožnili jej opätovne dosiahnuť zisk v roku 2011, t. j. skôr než to predpokladali prognózy obchodného plánu na roky 2011 – 2013. Vzhľadom na meniace sa ekonomické a trhové podmienky bol obchodný plán SACE BT na roky 2011 – 2013 aktualizovaný s cieľom zohľadniť existujúcu krízu a naštartovať viaceré iniciatívy umožňujúce ďalej zlepšiť ziskovosť (pozri tabuľku 5). Upravený obchodný plán na roky 2011 – 2013 schválila správna rada SACE BT 24. novembra 2011. V zápisnici zo zasadnutia správnej rady z 24. novembra 2011 (teda dva roky po kapitálových injekciách) sa uvádza cieľ postupného zvyšovania ziskovosti (meranej podľa ROE) na úroveň priemeru v sektore.

  Tabuľka 5


  Kľúčové finančné údaje SACE BT v obchodnom pláne na roky 2010 – 2011 a upravený plán na roky 2011 – 2013 | Skutočné údaje | Prognóza podľa obchodného plánu na roky 2010 – 2011 schváleného správnou radou 4. augusta 2009 (72) | Prognóza podľa upraveného obchodného plánu na roky 2011 – 2013 schváleného správnou radou 24. novembra 2011 (73) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| V mil. EUR | 2008 (71) | 2009 | 2010 | Revidovaný rozpočet
  2009 | Obchodný plán
  2010 | Obchodný plán
  2011 | Progn.
  2011 | Progn.
  2012 | Progn.
  2013 |
| Hrubé predpísané poistné (74) | 99,7 | 95,2 | 94,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Poistno-technické náklady SACE („sinistri di competenza“) | – 70,6 | – 104,9 | – 59,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Všeobecné náklady | – 36,1 | – 38,2 | – 37,3 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Technický výsledok pred zaistením | – 63,0 | – 60,0 | 18,2 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Technický výsledok po zaistení | – 39,3 | – 56,4 | 5,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zisk pred zdanením | – 39,5 | – 47,3 | – 4,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Čistý zisk | – 29,5 | – 34,1 | – 4,8 | [≤ 0] | [≤ 0] | [≤ 0] | [...] | [...] | [...] |
| ROE pred zdanením (%) (75) | — | – 41,7 | – 4,4 % | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| ROE po zdanení (%) (76) | – 38,0 % | – 30,6 % | – 4,4 % | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| Škodovosť (%) | 131,0 % | 119 % | 67 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nákladovosť (%) | 44,6 % | 43 % | 41 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kombinovaný ukazovateľ (%) | 175,6 % | 163 % | 108 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(78)

Podľa Talianska sa od roku 2009 začali uskutočňovať hlboké zmeny v organizácii, riadení a v obchodných procesoch v SACE BT, ktoré obnovili jej dlhodobú životaschopnosť a umožnili jej opätovne dosiahnuť zisk v roku 2011, t. j. skôr než to predpokladali prognózy obchodného plánu na roky 2011 – 2013. Vzhľadom na meniace sa ekonomické a trhové podmienky bol obchodný plán SACE BT na roky 2011 – 2013 aktualizovaný s cieľom zohľadniť existujúcu krízu a naštartovať viaceré iniciatívy umožňujúce ďalej zlepšiť ziskovosť (pozri tabuľku 5). Upravený obchodný plán na roky 2011 – 2013 schválila správna rada SACE BT 24. novembra 2011. V zápisnici zo zasadnutia správnej rady z 24. novembra 2011 (teda dva roky po kapitálových injekciách) sa uvádza cieľ postupného zvyšovania ziskovosti (meranej podľa ROE) na úroveň priemeru v sektore.

Tabuľka 5

Kľúčové finančné údaje SACE BT v obchodnom pláne na roky 2010 – 2011 a upravený plán na roky 2011 – 2013

Skutočné údaje

Prognóza podľa obchodného plánu na roky 2010 – 2011 schváleného správnou radou 4. augusta 2009 (72)

Prognóza podľa upraveného obchodného plánu na roky 2011 – 2013 schváleného správnou radou 24. novembra 2011 (73)

V mil. EUR

2008 (71)

2009

2010

Revidovaný rozpočet

2009

Obchodný plán

2010

Obchodný plán

2011

Progn.

2011

Progn.

2012

Progn.

2013

Hrubé predpísané poistné (74)

99,7

95,2

94,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poistno-technické náklady SACE („sinistri di competenza“)

– 70,6

– 104,9

– 59,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Všeobecné náklady

– 36,1

– 38,2

– 37,3

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Technický výsledok pred zaistením

– 63,0

– 60,0

18,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Technický výsledok po zaistení

– 39,3

– 56,4

5,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zisk pred zdanením

– 39,5

– 47,3

– 4,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Čistý zisk

– 29,5

– 34,1

– 4,8

[≤ 0]

[≤ 0]

[≤ 0]

[...]

[...]

[...]

ROE pred zdanením (%) (75)

—

– 41,7

– 4,4 %

—

—

—

[...]

[...]

[...]

ROE po zdanení (%) (76)

– 38,0 %

– 30,6 %

– 4,4 %

—

—

—

[...]

[...]

[...]

Škodovosť (%)

131,0 %

119 %

67 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nákladovosť (%)

44,6 %

43 %

41 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kombinovaný ukazovateľ (%)

175,6 %

163 %

108 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (79) | Vo svojom poslednom podaní z 30. marca 2012 Taliansko opätovne potvrdilo, že opatrenia nie sú pripísateľné štátu a že sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Po prvé, Taliansko vysvetlilo, že išlo o rozhodnutia prijaté vo vnútri skupiny s cieľom ochrániť povesť skupiny. Po druhé, Taliansko tvrdilo, že SACE funguje ako trhový subjekt a investuje svoje zdroje do rozvoja svojich obchodných činností bez toho, aby sa akýmkoľvek spôsobom spoliehalo na podporu štátu. Počas krízy materská spoločnosť SACE zostala zisková a štátu vyplácala dividendy. Taliansko preto tvrdilo, že SACE nikdy nepovažovala za potrebné vypracovať plán reštrukturalizácie, ktorý by mal byť predložený Komisii v súlade s oznámením Komisie o návrate k životaschopnosti, ani hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci („oznámenie o reštrukturalizácii“) (77). Námietku nevzniesol ani národný orgán dohľadu, ISVAP, ktorý v nadväznosti na rekapitalizáciu SACE BT neuplatnil žiadne osobitné postupy. Taliansko napokon pripomenulo svoje hodnotenie, podľa ktorého by v danom čase bolo bývalo veľmi ťažké nájsť potenciálneho kupca pre SACE BT. |
| --- | --- |

(79)

Vo svojom poslednom podaní z 30. marca 2012 Taliansko opätovne potvrdilo, že opatrenia nie sú pripísateľné štátu a že sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Po prvé, Taliansko vysvetlilo, že išlo o rozhodnutia prijaté vo vnútri skupiny s cieľom ochrániť povesť skupiny. Po druhé, Taliansko tvrdilo, že SACE funguje ako trhový subjekt a investuje svoje zdroje do rozvoja svojich obchodných činností bez toho, aby sa akýmkoľvek spôsobom spoliehalo na podporu štátu. Počas krízy materská spoločnosť SACE zostala zisková a štátu vyplácala dividendy. Taliansko preto tvrdilo, že SACE nikdy nepovažovala za potrebné vypracovať plán reštrukturalizácie, ktorý by mal byť predložený Komisii v súlade s oznámením Komisie o návrate k životaschopnosti, ani hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci („oznámenie o reštrukturalizácii“) (77). Námietku nevzniesol ani národný orgán dohľadu, ISVAP, ktorý v nadväznosti na rekapitalizáciu SACE BT neuplatnil žiadne osobitné postupy. Taliansko napokon pripomenulo svoje hodnotenie, podľa ktorého by v danom čase bolo bývalo veľmi ťažké nájsť potenciálneho kupca pre SACE BT.

| (80) | Taliansko tvrdí, že krízu SACE BT nespôsobili vnútorné procesy, zmeny v dopyte alebo iné faktory, ktoré by si vyžadovali zásadné prehodnotenie obchodného modelu a následnú reštrukturalizáciu, ale že ju zapríčinilo výrazné zvýšenie nárokov na poistné plnenie vyvolané krízou. Taliansko tvrdí, že vzhľadom na túto situáciu sa SACE rozhodla poskytnúť dodatočný kapitál a uskutočniť zmeny organizačnej a riadiacej povahy úplne autonómnym spôsobom a v súlade s prístupom trhového subjektu. |
| --- | --- |

(80)

Taliansko tvrdí, že krízu SACE BT nespôsobili vnútorné procesy, zmeny v dopyte alebo iné faktory, ktoré by si vyžadovali zásadné prehodnotenie obchodného modelu a následnú reštrukturalizáciu, ale že ju zapríčinilo výrazné zvýšenie nárokov na poistné plnenie vyvolané krízou. Taliansko tvrdí, že vzhľadom na túto situáciu sa SACE rozhodla poskytnúť dodatočný kapitál a uskutočniť zmeny organizačnej a riadiacej povahy úplne autonómnym spôsobom a v súlade s prístupom trhového subjektu.

IV. 5.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

| (81) | Taliansko a SACE venovali najväčšiu časť svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania tvrdeniam, že opatrenia boli zlučiteľné so zásadou investora v trhovom hospodárstve a neboli pripísateľné štátu a že ako také nezahŕňali pomoc. V prípade, že by Komisia napriek tomu konštatovala, že tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, SACE tvrdila, že opatrenia by sa mali uznať a vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom (78). Pokiaľ ide o druhé opatrenie, SACE považuje pochybnosti vyjadrené Komisiou v súvislosti so zlučiteľnosťou tohto opatrenia za čisto špekulatívne (79). Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, SACE zopakovala svoje tvrdenie, že ich možno v každom prípade vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy na základe oznámení citovaných Komisiou (80). |
| --- | --- |

(81)

Taliansko a SACE venovali najväčšiu časť svojich pripomienok k rozhodnutiu o začatí konania tvrdeniam, že opatrenia boli zlučiteľné so zásadou investora v trhovom hospodárstve a neboli pripísateľné štátu a že ako také nezahŕňali pomoc. V prípade, že by Komisia napriek tomu konštatovala, že tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, SACE tvrdila, že opatrenia by sa mali uznať a vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom (78). Pokiaľ ide o druhé opatrenie, SACE považuje pochybnosti vyjadrené Komisiou v súvislosti so zlučiteľnosťou tohto opatrenia za čisto špekulatívne (79). Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, SACE zopakovala svoje tvrdenie, že ich možno v každom prípade vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy na základe oznámení citovaných Komisiou (80).

V.   HODNOTENIE OPATRENÍ

V. 1.   EXISTENCIA POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZMLUVY

| (82) | Treba preskúmať, či štyri opatrenia uvedené v časti II.4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Ako sa stanovuje v článku 107 ods. 1 zmluvy, pomoc poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitého tovaru, je, ak ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľná s vnútorným trhom, ak nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

(82)

Treba preskúmať, či štyri opatrenia uvedené v časti II.4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Ako sa stanovuje v článku 107 ods. 1 zmluvy, pomoc poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitého tovaru, je, ak ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľná s vnútorným trhom, ak nie je stanovené inak.

| (83) | Kvalifikácia určitého opatrenia ako štátnej pomoci preto predpokladá splnenie týchto podmienok: opatrenie musí byť pripísateľné štátu a musí byť financované štátom alebo zo štátnych prostriedkov, musí poskytovať selektívnu výhodu, ktorá by mohla zvýhodňovať určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, a musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a mať potenciál ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(83)

Kvalifikácia určitého opatrenia ako štátnej pomoci preto predpokladá splnenie týchto podmienok: opatrenie musí byť pripísateľné štátu a musí byť financované štátom alebo zo štátnych prostriedkov, musí poskytovať selektívnu výhodu, ktorá by mohla zvýhodňovať určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, a musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a mať potenciál ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

| (84) | Keďže tieto podmienky sú kumulatívne, na kvalifikáciu nejakého opatrenia ako štátnej pomoci musia byť splnené všetky z nich. Preto ak nie je splnená jedna z týchto podmienok, príslušné opatrenie nemožno považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(84)

Keďže tieto podmienky sú kumulatívne, na kvalifikáciu nejakého opatrenia ako štátnej pomoci musia byť splnené všetky z nich. Preto ak nie je splnená jedna z týchto podmienok, príslušné opatrenie nemožno považovať za štátnu pomoc.

| (85) | V odôvodnení 61 rozhodnutia o začatí konania Komisia uviedla, že pomoc nepredstavuje tá časť opatrení, ktorá spĺňa jednu z dvoch nasledujúcich podmienok:






  a) | kapitál/zaistenie predstavujúci výhodu pre neobchodovateľné riziká (na rozdiel od obchodovateľných rizík) (prvé kritérium vylúčenia); je pravda, že pre tieto riziká nejestvuje trh a štátna pomoc by teda nenarušila hospodársku súťaž medzi poisťovňami, takže kvalifikáciu pomoci je možné vylúčiť, a |
| --- | --- | --- |

(85)

V odôvodnení 61 rozhodnutia o začatí konania Komisia uviedla, že pomoc nepredstavuje tá časť opatrení, ktorá spĺňa jednu z dvoch nasledujúcich podmienok:

a)

kapitál/zaistenie predstavujúci výhodu pre neobchodovateľné riziká (na rozdiel od obchodovateľných rizík) (prvé kritérium vylúčenia); je pravda, že pre tieto riziká nejestvuje trh a štátna pomoc by teda nenarušila hospodársku súťaž medzi poisťovňami, takže kvalifikáciu pomoci je možné vylúčiť, a

| b) | objem kapitálu prevedeného na SACE BT, ktorý už bol implicitne alokovaný (transformovaný) na obchodovateľné riziká v rámci SACE (pretože keby sa tento kapitál previedol na SACE BT spolu s činnosťami, ktoré sa z neho už predtým podporovali v rámci SACE, znamenalo by to pokračovanie v rovnakej činnosti s rovnakým kapitálom v inej právnej forme. Prevod tohto kapitálu by teda z hľadiska týchto činností nepredstavoval výhodu a kvalifikáciu pomoci by bolo možné vylúčiť) (druhé kritérium vylúčenia). |
| --- | --- |

b)

objem kapitálu prevedeného na SACE BT, ktorý už bol implicitne alokovaný (transformovaný) na obchodovateľné riziká v rámci SACE (pretože keby sa tento kapitál previedol na SACE BT spolu s činnosťami, ktoré sa z neho už predtým podporovali v rámci SACE, znamenalo by to pokračovanie v rovnakej činnosti s rovnakým kapitálom v inej právnej forme. Prevod tohto kapitálu by teda z hľadiska týchto činností nepredstavoval výhodu a kvalifikáciu pomoci by bolo možné vylúčiť) (druhé kritérium vylúčenia).

| (86) | Pokiaľ ide o druhé kritérium vylúčenia, SACE potvrdila, že vo vzťahu k členským štátom EÚ-10 nebol alokovaný žiadny kapitál na neobchodovateľné riziká, ktoré sa pred vytvorením SACE BT zmenili na obchodovateľné riziká (81). Je to v súlade s opakovaným zdôvodnením Talianska, že spoločnosť bola začínajúcim podnikom (pozri aj odôvodnenia 96 – 100). |
| --- | --- |

(86)

Pokiaľ ide o druhé kritérium vylúčenia, SACE potvrdila, že vo vzťahu k členským štátom EÚ-10 nebol alokovaný žiadny kapitál na neobchodovateľné riziká, ktoré sa pred vytvorením SACE BT zmenili na obchodovateľné riziká (81). Je to v súlade s opakovaným zdôvodnením Talianska, že spoločnosť bola začínajúcim podnikom (pozri aj odôvodnenia 96 – 100).

| (87) | Pokiaľ ide o prvé kritérium vylúčenia, v odpovedi na žiadosť Komisie o rozdelenie na obchodovateľné a neobchodovateľné riziká (82) SACE odpovedala, že relatívny objem neobchodovateľných činnosti v SACE BT je veľmi nízky (83). Taliansko navyše tvrdilo, že riadenie neobchodovateľných rizík SACE BT je v súlade s trhovými podmienkami bez záruky štátu a že na tieto riziká sa nevzťahuje prah, ktorý každoročne stanovuje CIPE pre neobchodovateľné riziká pod 24 mesiacov (84). |
| --- | --- |

(87)

Pokiaľ ide o prvé kritérium vylúčenia, v odpovedi na žiadosť Komisie o rozdelenie na obchodovateľné a neobchodovateľné riziká (82) SACE odpovedala, že relatívny objem neobchodovateľných činnosti v SACE BT je veľmi nízky (83). Taliansko navyše tvrdilo, že riadenie neobchodovateľných rizík SACE BT je v súlade s trhovými podmienkami bez záruky štátu a že na tieto riziká sa nevzťahuje prah, ktorý každoročne stanovuje CIPE pre neobchodovateľné riziká pod 24 mesiacov (84).

| (88) | Komisia konštatuje, že v oznámenie o vývozných úveroch sa stanovuje, že ak si členské štáty želajú subvencovať svoje neobchodovateľné riziká, musia zaviesť oddelené účtovníctvo a zabezpečiť, aby pomoc nesmerovala k obchodovateľným rizikám. V tomto prípade nebolo žiadne z opatrení SACE špecificky zacielené na podporu malej časti aktivít súvisiacich s neobchodovateľnými rizikami. Taliansko netvrdí, že chcelo poskytnúť pomoc vo vzťahu k neobchodovateľným rizikám; všetky opatrenia považuje za opatrenia udelené v prospech SACE BT ako celku (a nie na nejakú konkrétnu aktivitu) a v súlade s trhovými podmienkami. Taliansko nenamieta proti tomu, aby sa všetky tieto opatrenia analyzovali podľa zásady investora v trhovom hospodárstve s cieľom posúdiť existenciu výhody. |
| --- | --- |

(88)

Komisia konštatuje, že v oznámenie o vývozných úveroch sa stanovuje, že ak si členské štáty želajú subvencovať svoje neobchodovateľné riziká, musia zaviesť oddelené účtovníctvo a zabezpečiť, aby pomoc nesmerovala k obchodovateľným rizikám. V tomto prípade nebolo žiadne z opatrení SACE špecificky zacielené na podporu malej časti aktivít súvisiacich s neobchodovateľnými rizikami. Taliansko netvrdí, že chcelo poskytnúť pomoc vo vzťahu k neobchodovateľným rizikám; všetky opatrenia považuje za opatrenia udelené v prospech SACE BT ako celku (a nie na nejakú konkrétnu aktivitu) a v súlade s trhovými podmienkami. Taliansko nenamieta proti tomu, aby sa všetky tieto opatrenia analyzovali podľa zásady investora v trhovom hospodárstve s cieľom posúdiť existenciu výhody.

| (89) | Komisia preto súhlasí s Talianskom a SACE, že vylúčenia stanovené v kapitolách 4.1.1 a 4.1.2 rozhodnutia o začatí konania sa na tento prípad nevzťahujú. Preto na základe týchto kritérií vylúčenia nemožno vylúčiť kvalifikáciu pomoci v uvedených štyroch opatreniach (alebo ich časti). Všetok kapitál vložený do SACE BT v objeme 105,8 mil. EUR (prvé opatrenie) a všetky ďalšie opatrenia ako celok by mohli predstavovať pomoc a sú predmetom hodnotenia. |
| --- | --- |

(89)

Komisia preto súhlasí s Talianskom a SACE, že vylúčenia stanovené v kapitolách 4.1.1 a 4.1.2 rozhodnutia o začatí konania sa na tento prípad nevzťahujú. Preto na základe týchto kritérií vylúčenia nemožno vylúčiť kvalifikáciu pomoci v uvedených štyroch opatreniach (alebo ich časti). Všetok kapitál vložený do SACE BT v objeme 105,8 mil. EUR (prvé opatrenie) a všetky ďalšie opatrenia ako celok by mohli predstavovať pomoc a sú predmetom hodnotenia.

V.1.1.   Existencia výhody

V.1.1.1.   Všeobecné zásady posudzovania existencie výhody

| (90) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 80 – 82 rozhodnutia o začatí konania, na určenie, či kapitálová injekcia poskytuje konkurenčnú výhodu, je v súlade s ustálenou judikatúrou potrebné posúdiť, či súkromný investor v trhovom hospodárstve by za podobných okolností urobil kapitálové vklady v rovnakej výške (85), najmä s prihliadnutím na dostupné informácie a predvídateľný vývoj v čase vykonania týchto vkladov (86). |
| --- | --- |

(90)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 80 – 82 rozhodnutia o začatí konania, na určenie, či kapitálová injekcia poskytuje konkurenčnú výhodu, je v súlade s ustálenou judikatúrou potrebné posúdiť, či súkromný investor v trhovom hospodárstve by za podobných okolností urobil kapitálové vklady v rovnakej výške (85), najmä s prihliadnutím na dostupné informácie a predvídateľný vývoj v čase vykonania týchto vkladov (86).

| (91) | Test zásady investora v trhovom hospodárstve by sa mal urobiť
  ex ante
  , t. j. malo by sa určiť, či v čase plánovania investície by súkromný investor v trhovom hospodárstve presadil vykonanie takéhoto kapitálového vkladu. Trhový investor by náležite zohľadnil riziká spojené s investíciou – od rizikovejších investícií by požadoval vyššiu ziskovosť. Ako obmedzenie by bral do úvahy existujúci regulačný rámec, napr. v sektore finančných služieb. Keby vzhľadom na špecifické regulatórne požiadavky na minimálny kapitál, likviditu a podobné požiadavky investícia nebola zisková, investor v trhovom hospodárstve by sa rozhodol neinvestovať namiesto toho, aby pristúpil k investícii, ktorá by síce spĺňala regulatórne požiadavky, ale neposkytovala by primeranú mieru ziskovosti. |
| --- | --- |

(91)

Test zásady investora v trhovom hospodárstve by sa mal urobiť
  ex ante
  , t. j. malo by sa určiť, či v čase plánovania investície by súkromný investor v trhovom hospodárstve presadil vykonanie takéhoto kapitálového vkladu. Trhový investor by náležite zohľadnil riziká spojené s investíciou – od rizikovejších investícií by požadoval vyššiu ziskovosť. Ako obmedzenie by bral do úvahy existujúci regulačný rámec, napr. v sektore finančných služieb. Keby vzhľadom na špecifické regulatórne požiadavky na minimálny kapitál, likviditu a podobné požiadavky investícia nebola zisková, investor v trhovom hospodárstve by sa rozhodol neinvestovať namiesto toho, aby pristúpil k investícii, ktorá by síce spĺňala regulatórne požiadavky, ale neposkytovala by primeranú mieru ziskovosti.

| (92) | Súkromný investor by sa neuspokojil len s tým, že investícia pre neho nebude stratová alebo že bude len mierne zisková. Investor v trhovom hospodárstve by sa snažil maximalizovať návratnosť svojich aktív a využiť na to okolnosti, ktoré sú v jeho záujme, dokonca aj v prípade investície do podniku, v ktorom už má akciový podiel (87). Hoci priemerná návratnosť v tomto odvetví je iba jedným z prvkov, ktoré by Komisia mohla brať do úvahy, obozretný investor v trhovom hospodárstve by pri odhade primeranej odmeny v zásade požadoval, aby minimálna návratnosť investície dosahovala aspoň úroveň priemernej ziskovosti v danom odvetví (88). |
| --- | --- |

(92)

Súkromný investor by sa neuspokojil len s tým, že investícia pre neho nebude stratová alebo že bude len mierne zisková. Investor v trhovom hospodárstve by sa snažil maximalizovať návratnosť svojich aktív a využiť na to okolnosti, ktoré sú v jeho záujme, dokonca aj v prípade investície do podniku, v ktorom už má akciový podiel (87). Hoci priemerná návratnosť v tomto odvetví je iba jedným z prvkov, ktoré by Komisia mohla brať do úvahy, obozretný investor v trhovom hospodárstve by pri odhade primeranej odmeny v zásade požadoval, aby minimálna návratnosť investície dosahovala aspoň úroveň priemernej ziskovosti v danom odvetví (88).

| (93) | Podľa najnovšej judikatúry (89) členský štát, ktorý sa dovoláva súladu so zásadou investora v trhovom hospodárstve, musí v prípade pochybnosti jednoznačne a na základe objektívnych a overiteľných dôkazov preukázať, že realizované opatrenie je pripísateľné štátu konajúcemu ako akcionár, t. j. že boli dodržané trhové podmienky. V tejto súvislosti sa môže vyžadovať predloženie dôkazu o tom, že rozhodnutie sa zakladalo na ekonomických hodnoteniach porovnateľných s tými, ktoré by za daných okolností robil racionálny súkromný investor pred urobením investície s cieľom určiť jej budúcu ziskovosť v situácii, ktorá by sa čo najviac približovala situácii v danom členskom štáte. Na účely uplatnenia testu súkromného investora sú jedinou relevantnou skutočnosťou informácie, ktoré boli k dispozícii, a vývoj, ktorý bol predvídateľný v čase prijímania rozhodnutia o vykonaní investície. Platí to najmä vtedy, keď sa rovnako ako v tomto prípade Komisia snaží zistiť, či v súvislosti s investíciou nebola poskytnutá štátna pomoc, ktorá jej nebola oznámená a ktorú v čase, keď ju Komisia posudzovala, členský štát už bol urobil. |
| --- | --- |

(93)

Podľa najnovšej judikatúry (89) členský štát, ktorý sa dovoláva súladu so zásadou investora v trhovom hospodárstve, musí v prípade pochybnosti jednoznačne a na základe objektívnych a overiteľných dôkazov preukázať, že realizované opatrenie je pripísateľné štátu konajúcemu ako akcionár, t. j. že boli dodržané trhové podmienky. V tejto súvislosti sa môže vyžadovať predloženie dôkazu o tom, že rozhodnutie sa zakladalo na ekonomických hodnoteniach porovnateľných s tými, ktoré by za daných okolností robil racionálny súkromný investor pred urobením investície s cieľom určiť jej budúcu ziskovosť v situácii, ktorá by sa čo najviac približovala situácii v danom členskom štáte. Na účely uplatnenia testu súkromného investora sú jedinou relevantnou skutočnosťou informácie, ktoré boli k dispozícii, a vývoj, ktorý bol predvídateľný v čase prijímania rozhodnutia o vykonaní investície. Platí to najmä vtedy, keď sa rovnako ako v tomto prípade Komisia snaží zistiť, či v súvislosti s investíciou nebola poskytnutá štátna pomoc, ktorá jej nebola oznámená a ktorú v čase, keď ju Komisia posudzovala, členský štát už bol urobil.

| (94) | Pri vykonávaní vlastného posúdenia súladu so zásadou investora v trhovom hospodárstve Komisia musí vykonať globálne posúdenie, pri ktorom – okrem dôkazov predložených členským štátom – prihliada na všetky ostatné relevantné dôkazy umožňujúce určiť, či členský štát urobil dané opatrenie z pozície akcionára, t. j. investora v trhovom hospodárstve, alebo ako štátny orgán. V tejto súvislosti je relevantná najmä povaha a predmet tohto opatrenia, rovnako ako jeho kontext, sledovaný cieľ a pravidlá, ktorými sa riadi dané opatrenie (90). |
| --- | --- |

(94)

Pri vykonávaní vlastného posúdenia súladu so zásadou investora v trhovom hospodárstve Komisia musí vykonať globálne posúdenie, pri ktorom – okrem dôkazov predložených členským štátom – prihliada na všetky ostatné relevantné dôkazy umožňujúce určiť, či členský štát urobil dané opatrenie z pozície akcionára, t. j. investora v trhovom hospodárstve, alebo ako štátny orgán. V tejto súvislosti je relevantná najmä povaha a predmet tohto opatrenia, rovnako ako jeho kontext, sledovaný cieľ a pravidlá, ktorými sa riadi dané opatrenie (90).

V.1.1.2.   Existencia výhody v prvom opatrení

| (95) | V odôvodneniach 95 a 96 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či prvé opatrenie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. V rozhodnutí o začatí konania Komisia stanovila, že parametrom, ktorý je potrebné zistiť, je očakávaná ziskovosť investície podľa obchodného plánu. Podľa ustálenej judikatúry a praxe (91) by materská spoločnosť SACE skutočne – rovnako ako investor za podobných okolností – mala alternatívnu možnosť nealokovať kapitál a použiť ho na nejaké iné aktivity alebo ho vrátiť štátu vo forme dividend. |
| --- | --- |

(95)

V odôvodneniach 95 a 96 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či prvé opatrenie je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. V rozhodnutí o začatí konania Komisia stanovila, že parametrom, ktorý je potrebné zistiť, je očakávaná ziskovosť investície podľa obchodného plánu. Podľa ustálenej judikatúry a praxe (91) by materská spoločnosť SACE skutočne – rovnako ako investor za podobných okolností – mala alternatívnu možnosť nealokovať kapitál a použiť ho na nejaké iné aktivity alebo ho vrátiť štátu vo forme dividend.

| (96) | Treba poznamenať, že SACE používala oddelené účtovníctvo pre obchodovateľné riziká odo dňa, kedy sa príslušné riziká stali automaticky obchodovateľné (1. mája 2004) do dňa založenia SACE BT (27. mája 2004) (pozri tabuľku 1 v odôvodnení 19 rozhodnutia o začatí konania). Z vytvoreného samostatného účtu sa však na SACE BT nepreviedli žiadne aktíva, záväzky alebo zmluvy (zmluvy na obchodovateľné riziká účtované v oddelenom účtovníctve boli ukončené buď v dôsledku uplynutia platnosti poistných zmlúv, alebo výpovede existujúcich zmlúv; príslušné obchodovateľné riziká boli postupne pokryté novými poistnými zmluvami v rámci SACE BT (92)). Táto spoločnosť začala podnikať úplne od začiatku. |
| --- | --- |

(96)

Treba poznamenať, že SACE používala oddelené účtovníctvo pre obchodovateľné riziká odo dňa, kedy sa príslušné riziká stali automaticky obchodovateľné (1. mája 2004) do dňa založenia SACE BT (27. mája 2004) (pozri tabuľku 1 v odôvodnení 19 rozhodnutia o začatí konania). Z vytvoreného samostatného účtu sa však na SACE BT nepreviedli žiadne aktíva, záväzky alebo zmluvy (zmluvy na obchodovateľné riziká účtované v oddelenom účtovníctve boli ukončené buď v dôsledku uplynutia platnosti poistných zmlúv, alebo výpovede existujúcich zmlúv; príslušné obchodovateľné riziká boli postupne pokryté novými poistnými zmluvami v rámci SACE BT (92)). Táto spoločnosť začala podnikať úplne od začiatku.

| (97) | Ďalej treba zdôrazniť, že SACE BT bola založená s cieľom zamerať sa na nové podnikateľské aktivity, ktoré SACE dovtedy nevykonávala. Pred založením SACE BT a vložením vstupného kapitálu do tejto spoločnosti si SACE už koncom roka 2003 dala urobiť externý expertný posudok, ktorý mal potvrdiť a ďalej spresniť podnikateľské príležitosti, ktoré identifikovala SACE s cieľom vstúpiť do segmentu obchodovateľných rizík. Hlavné príležitosti boli identifikované v tých segmentoch trhu, kde ešte v tom čase neboli prítomní významní účastníci na trhu úverového poistenia, t. j. v poskytovaní úverového poistenia v Taliansku v prípade domácich úverov a poistenia vývozných úverov v prípade talianskych – najmä malých a stredných – podnikov vyvážajúcich do krajín s obchodovateľnými rizikami. |
| --- | --- |

(97)

Ďalej treba zdôrazniť, že SACE BT bola založená s cieľom zamerať sa na nové podnikateľské aktivity, ktoré SACE dovtedy nevykonávala. Pred založením SACE BT a vložením vstupného kapitálu do tejto spoločnosti si SACE už koncom roka 2003 dala urobiť externý expertný posudok, ktorý mal potvrdiť a ďalej spresniť podnikateľské príležitosti, ktoré identifikovala SACE s cieľom vstúpiť do segmentu obchodovateľných rizík. Hlavné príležitosti boli identifikované v tých segmentoch trhu, kde ešte v tom čase neboli prítomní významní účastníci na trhu úverového poistenia, t. j. v poskytovaní úverového poistenia v Taliansku v prípade domácich úverov a poistenia vývozných úverov v prípade talianskych – najmä malých a stredných – podnikov vyvážajúcich do krajín s obchodovateľnými rizikami.

| (98) | Obchodný plán SACE BT bol okrem toho založený na trhových referenčných hodnotách a na vytvorení novej štruktúry spoločnosti namiesto pokračovania v doterajších podnikateľských aktivitách. Inými slovami, nebol založený na existujúcich podnikateľských aktivitách (alebo na reštrukturalizácii doterajších podnikateľských aktivít), ale bol vytvorený nanovo. |
| --- | --- |

(98)

Obchodný plán SACE BT bol okrem toho založený na trhových referenčných hodnotách a na vytvorení novej štruktúry spoločnosti namiesto pokračovania v doterajších podnikateľských aktivitách. Inými slovami, nebol založený na existujúcich podnikateľských aktivitách (alebo na reštrukturalizácii doterajších podnikateľských aktivít), ale bol vytvorený nanovo.

| (99) | SACE BT teda nepredstavuje pokračovanie už existujúcich činností v SACE, ale je výsledkom rozhodnutia vytvoriť začínajúci podnik a rozvíjať hospodárske aktivity, aké sa v SACE nevykonávali. |
| --- | --- |

(99)

SACE BT teda nepredstavuje pokračovanie už existujúcich činností v SACE, ale je výsledkom rozhodnutia vytvoriť začínajúci podnik a rozvíjať hospodárske aktivity, aké sa v SACE nevykonávali.

| (100) | Ponúka sa teda záver, že faktické informácie poskytnuté Talianskom a SACE v rámci formálneho prešetrovania umožňujú Komisii vyvodiť záver, že SACE BT vznikla ako začínajúci podnik a nebola len pokračovaním činností, ktoré už predtým vykonávala SACE. |
| --- | --- |

(100)

Ponúka sa teda záver, že faktické informácie poskytnuté Talianskom a SACE v rámci formálneho prešetrovania umožňujú Komisii vyvodiť záver, že SACE BT vznikla ako začínajúci podnik a nebola len pokračovaním činností, ktoré už predtým vykonávala SACE.

| (101) | Komisia sa domnieva, že obchodný plán vypracovaný pre začínajúci podnik by mal zahŕňať dôkladnú analýzu obchodných príležitostí na trhu, na ktorom začínajúci podnik hodlá pôsobiť, a pravdepodobnú návratnosť, ktorú dosiahne, aby sa preukázalo, že očakávaná ziskovosť primerane zdôvodňuje počiatočnú investíciu. |
| --- | --- |

(101)

Komisia sa domnieva, že obchodný plán vypracovaný pre začínajúci podnik by mal zahŕňať dôkladnú analýzu obchodných príležitostí na trhu, na ktorom začínajúci podnik hodlá pôsobiť, a pravdepodobnú návratnosť, ktorú dosiahne, aby sa preukázalo, že očakávaná ziskovosť primerane zdôvodňuje počiatočnú investíciu.

| (102) | Vzhľadom na možnosť určitej miery neistoty však môže existovať istý priestor na úpravu a spresnenie rozsahu operácií a finančných prognóz. Osobitne to môže platiť pre prvé roky činnosti spoločnosti. Začínajúce podniky zákonite nemôžu preukázať svoju finančnú výkonnosť v minulosti, na ktorej by sa mohlo založiť ocenenie. Investor si preto musí vypracovať postup na ocenenie podniku založený na porovnateľných podnikoch (benchmarking) a finančných prognózach. Mladým podnikom môže nejakú dobu trvať, kým začnú tvoriť zisk, a preto kľúčom na oceňovanie začínajúcich podnikov je sústredenie sa na tie činnosti, ktoré umožnia dosiahnuť primeraný zisk v budúcnosti. |
| --- | --- |

(102)

Vzhľadom na možnosť určitej miery neistoty však môže existovať istý priestor na úpravu a spresnenie rozsahu operácií a finančných prognóz. Osobitne to môže platiť pre prvé roky činnosti spoločnosti. Začínajúce podniky zákonite nemôžu preukázať svoju finančnú výkonnosť v minulosti, na ktorej by sa mohlo založiť ocenenie. Investor si preto musí vypracovať postup na ocenenie podniku založený na porovnateľných podnikoch (benchmarking) a finančných prognózach. Mladým podnikom môže nejakú dobu trvať, kým začnú tvoriť zisk, a preto kľúčom na oceňovanie začínajúcich podnikov je sústredenie sa na tie činnosti, ktoré umožnia dosiahnuť primeraný zisk v budúcnosti.

| (103) | Existuje dostatok faktických informácií potvrdzujúcich, že ešte skôr, než sa SACE rozhodla založiť SACE BT a vyčleniť pre ňu vstupný kapitál, urobila si analýzu trhu, na ktorom mala SACE BT pôsobiť. Počiatočné úvahy a predbežné prvky obchodného plánu týkajúce sa ďalšieho rozvoja SACE v rokoch 2004 – 2006 boli predstavené na zasadnutiach správnej rady SACE (93) v dňoch 21. novembra a 3. decembra 2003 (94). Na zasadnutí 21. novembra 2003 správna rada SACE rokovala o nových smeroch rozvoja a o možnosti pôsobiť v oblasti krátkodobého úverového poistenia v krajinách OECD, vychádzajúc zo štúdie vypracovanej externým poradcom a SACE. Správna rada dospela k záveru, že obchodovateľné riziká, zdroje, investície a ciele budú stanovené na základe štúdie uskutočniteľnosti (studio di fattibilità) (95). |
| --- | --- |

(103)

Existuje dostatok faktických informácií potvrdzujúcich, že ešte skôr, než sa SACE rozhodla založiť SACE BT a vyčleniť pre ňu vstupný kapitál, urobila si analýzu trhu, na ktorom mala SACE BT pôsobiť. Počiatočné úvahy a predbežné prvky obchodného plánu týkajúce sa ďalšieho rozvoja SACE v rokoch 2004 – 2006 boli predstavené na zasadnutiach správnej rady SACE (93) v dňoch 21. novembra a 3. decembra 2003 (94). Na zasadnutí 21. novembra 2003 správna rada SACE rokovala o nových smeroch rozvoja a o možnosti pôsobiť v oblasti krátkodobého úverového poistenia v krajinách OECD, vychádzajúc zo štúdie vypracovanej externým poradcom a SACE. Správna rada dospela k záveru, že obchodovateľné riziká, zdroje, investície a ciele budú stanovené na základe štúdie uskutočniteľnosti (studio di fattibilità) (95).

| (104) | Vypracovanie obchodného plánu sa preto zadalo renomovanému externému poradcovi. Úlohou poradcu bolo okrem iného identifikovať predovšetkým príležitosti súvisiace s krátkodobými rizikami v krajinách OECD (kde SACE vyhodnotila veľkosť trhu na 2,5 až 5 mld. EUR (96)) a vymedziť podmienky fungovania nového podniku. |
| --- | --- |

(104)

Vypracovanie obchodného plánu sa preto zadalo renomovanému externému poradcovi. Úlohou poradcu bolo okrem iného identifikovať predovšetkým príležitosti súvisiace s krátkodobými rizikami v krajinách OECD (kde SACE vyhodnotila veľkosť trhu na 2,5 až 5 mld. EUR (96)) a vymedziť podmienky fungovania nového podniku.

| (105) | Vo výzve na predloženie ponúk zo 17. decembra 2003 sa jasne uvádzalo, že začínajúci podnik nebude môcť počítať so žiadnou štátnou pomocou, či už priamou (finančná podpora), alebo nepriamou (z finančných prostriedkov vyčlenených na neobchodovateľné riziká) (97). |
| --- | --- |

(105)

Vo výzve na predloženie ponúk zo 17. decembra 2003 sa jasne uvádzalo, že začínajúci podnik nebude môcť počítať so žiadnou štátnou pomocou, či už priamou (finančná podpora), alebo nepriamou (z finančných prostriedkov vyčlenených na neobchodovateľné riziká) (97).

| (106) | Pôvodný obchodný plán z 18. mája 2004 obsahoval benchmarking (98) z hľadiska trhových postupov (najmä významných účastníkov na trhu), pokiaľ ide o predpokladané ceny, koeficienty výdavkov na poistné plnenie a ďalších nákladov, a ďalšie podrobnosti týkajúce sa založenia a fungovania podniku v súlade s trhovými postupmi. Pre začínajúci podnik by to malo predstavovať pevný základ na zosúladenie jeho činnosti s trhovými postupmi. |
| --- | --- |

(106)

Pôvodný obchodný plán z 18. mája 2004 obsahoval benchmarking (98) z hľadiska trhových postupov (najmä významných účastníkov na trhu), pokiaľ ide o predpokladané ceny, koeficienty výdavkov na poistné plnenie a ďalších nákladov, a ďalšie podrobnosti týkajúce sa založenia a fungovania podniku v súlade s trhovými postupmi. Pre začínajúci podnik by to malo predstavovať pevný základ na zosúladenie jeho činnosti s trhovými postupmi.

| (107) | V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, že postup a kroky SACE pred prijatím rozhodnutia investovať vstupný kapitál do SACE BT boli porovnateľné s trhovými postupmi v podobnej situácii. Dôležité bolo to, že pred rozhodnutím o vykonaní investície si SACE dala urobiť štúdiu uskutočniteľnosti u externého poradcu a že pred vykonaním investície starostlivo posúdila a identifikovala významné trhové príležitosti pre rast na trhu úverového poistenia v Taliansku, ako aj možnosti ďalšej expanzie na trhy strednej a východnej Európy alebo do iných služieb súvisiacich s úverovým poistením. |
| --- | --- |

(107)

V tejto súvislosti Komisia dospela k záveru, že postup a kroky SACE pred prijatím rozhodnutia investovať vstupný kapitál do SACE BT boli porovnateľné s trhovými postupmi v podobnej situácii. Dôležité bolo to, že pred rozhodnutím o vykonaní investície si SACE dala urobiť štúdiu uskutočniteľnosti u externého poradcu a že pred vykonaním investície starostlivo posúdila a identifikovala významné trhové príležitosti pre rast na trhu úverového poistenia v Taliansku, ako aj možnosti ďalšej expanzie na trhy strednej a východnej Európy alebo do iných služieb súvisiacich s úverovým poistením.

| (108) | Pokiaľ ide o obmedzené časové obdobie, na ktoré sa vzťahovali finančné prognózy uvedené v pôvodnom obchodnom pláne (t. j. iba štvorročné obdobie rokov 2005 – 2008), a obmedzenú ziskovosť dosiahnuteľnú ku koncu tohto obdobia, Komisia konštatuje, že to súvisí so skutočnosťou, že niektoré kľúčové prvky bolo ešte potrebné spresniť, a že plán preto obsahoval finančné prognózy týkajúce sa iba časti plánovaných aktivít (prvý pilier, pozri odôvodnenie 48). |
| --- | --- |

(108)

Pokiaľ ide o obmedzené časové obdobie, na ktoré sa vzťahovali finančné prognózy uvedené v pôvodnom obchodnom pláne (t. j. iba štvorročné obdobie rokov 2005 – 2008), a obmedzenú ziskovosť dosiahnuteľnú ku koncu tohto obdobia, Komisia konštatuje, že to súvisí so skutočnosťou, že niektoré kľúčové prvky bolo ešte potrebné spresniť, a že plán preto obsahoval finančné prognózy týkajúce sa iba časti plánovaných aktivít (prvý pilier, pozri odôvodnenie 48).

| (109) | V tomto kontexte Komisia konštatuje, že v upravenom obchodnom pláne – ktorý formálne prijala správna rada SACE iba jeden mesiac po začatí činnosti SACE BT – boli zmenené niektoré východiskové predpoklady, finančné prognózy sa predĺžili o jeden rok do roku 2009 a boli predložené oddelené odhady kapitálových požiadaviek a návratnosti kapitálu pre endogénne vyvinuté úverové poistenie (prvý pilier), na ktoré sa kapitálové požiadavky vo vzťahu k prognózovanému poistnému odhadovali na 40,3 mil. EUR. Návratnosť tohto kapitálu v roku 2009 sa prognózovala vo výške 4,8 mil. EUR a očakávaná ROAE predstavovala 12,1 %. V sprievodnej poznámke pre správnu radu sa jasne špecifikovalo, že podnikateľská činnosť sa rozšíri na trh zárukového poistenia, a bol v nej opísaný scenár vývoja odrážajúci ďalšie možnosti externého rastu smerom k sektorom umožňujúcim synergiu s činnosťou SACE BT v oblasti úverového poistenia, aby sa návratnosť celej kapitálovej investície do SACE BT dostala do súladu s referenčnými hodnotami na trhu. V dokumente sa uvádzalo, že na regulatórne účely bude potrebné analýzu ďalej spresniť po prepracovaní obchodného plánu (očakávanom vo februári/marci 2005). |
| --- | --- |

(109)

V tomto kontexte Komisia konštatuje, že v upravenom obchodnom pláne – ktorý formálne prijala správna rada SACE iba jeden mesiac po začatí činnosti SACE BT – boli zmenené niektoré východiskové predpoklady, finančné prognózy sa predĺžili o jeden rok do roku 2009 a boli predložené oddelené odhady kapitálových požiadaviek a návratnosti kapitálu pre endogénne vyvinuté úverové poistenie (prvý pilier), na ktoré sa kapitálové požiadavky vo vzťahu k prognózovanému poistnému odhadovali na 40,3 mil. EUR. Návratnosť tohto kapitálu v roku 2009 sa prognózovala vo výške 4,8 mil. EUR a očakávaná ROAE predstavovala 12,1 %. V sprievodnej poznámke pre správnu radu sa jasne špecifikovalo, že podnikateľská činnosť sa rozšíri na trh zárukového poistenia, a bol v nej opísaný scenár vývoja odrážajúci ďalšie možnosti externého rastu smerom k sektorom umožňujúcim synergiu s činnosťou SACE BT v oblasti úverového poistenia, aby sa návratnosť celej kapitálovej investície do SACE BT dostala do súladu s referenčnými hodnotami na trhu. V dokumente sa uvádzalo, že na regulatórne účely bude potrebné analýzu ďalej spresniť po prepracovaní obchodného plánu (očakávanom vo februári/marci 2005).

| (110) | Taliansko a SACE poskytli aj dokumenty preukazujúce, že plán podliehal neprestajnému prehodnocovaniu. To dokazuje, že plán sa skutočne dodržiaval a že vedenie ho uplatňovalo a priebežne aktualizovalo v súlade s novými informáciami. Zdá sa, že tento postup zodpovedá postupu, aký by sa očakával v prípade začínajúceho podniku, pri ktorom je hodnotenie budúcej ziskovosti neisté a musí sa upraviť, až keď začínajúci podnik začne vyvíjať činnosť. |
| --- | --- |

(110)

Taliansko a SACE poskytli aj dokumenty preukazujúce, že plán podliehal neprestajnému prehodnocovaniu. To dokazuje, že plán sa skutočne dodržiaval a že vedenie ho uplatňovalo a priebežne aktualizovalo v súlade s novými informáciami. Zdá sa, že tento postup zodpovedá postupu, aký by sa očakával v prípade začínajúceho podniku, pri ktorom je hodnotenie budúcej ziskovosti neisté a musí sa upraviť, až keď začínajúci podnik začne vyvíjať činnosť.

| (111) | Pokiaľ ide o ostatné piliere obchodnej činnosti, t. j. rozšírenie operácií SACE BT prostredníctvom akvizícií („stratégia externého rastu“), Komisia konštatuje, že spoločnosť už vo včasnom štádiu aj s pomocou renomovaného externého poradcu (pozri odôvodnenie 113) identifikovala trhové príležitosti na iných segmentoch trhu, ktoré predstavujú významnú synergiu s jej kľúčovou činnosťou úverového poistenia (vrátane potenciálnych cieľov akvizícií). Vzhľadom na koncentrovanú štruktúru trhu v západnej Európe SACE preskúmala možnosti rozšírenia na trhy strednej a východnej Európy, na ktorých v tom čase traja veľkí účastníci na trhu v oblasti úverového poistenia boli výrazne menej prítomní než v západnej Európe. |
| --- | --- |

(111)

Pokiaľ ide o ostatné piliere obchodnej činnosti, t. j. rozšírenie operácií SACE BT prostredníctvom akvizícií („stratégia externého rastu“), Komisia konštatuje, že spoločnosť už vo včasnom štádiu aj s pomocou renomovaného externého poradcu (pozri odôvodnenie 113) identifikovala trhové príležitosti na iných segmentoch trhu, ktoré predstavujú významnú synergiu s jej kľúčovou činnosťou úverového poistenia (vrátane potenciálnych cieľov akvizícií). Vzhľadom na koncentrovanú štruktúru trhu v západnej Európe SACE preskúmala možnosti rozšírenia na trhy strednej a východnej Európy, na ktorých v tom čase traja veľkí účastníci na trhu v oblasti úverového poistenia boli výrazne menej prítomní než v západnej Európe.

| (112) | Komisia konštatuje, že hoci SACE BT dostala viac kapitálu, než by to bolo nevyhnutné na organický rast jej činnosti v oblasti úverového poistenia (prvý pilier), Taliansko a SACE poskytli dokumenty preukazujúce, že SACE už pred vytvorením SACE BT (27. mája 2004) zvažovala a analyzovala domácu aj medzinárodnú expanziu SACE BT (t. j. druhý a tretí pilier). |
| --- | --- |

(112)

Komisia konštatuje, že hoci SACE BT dostala viac kapitálu, než by to bolo nevyhnutné na organický rast jej činnosti v oblasti úverového poistenia (prvý pilier), Taliansko a SACE poskytli dokumenty preukazujúce, že SACE už pred vytvorením SACE BT (27. mája 2004) zvažovala a analyzovala domácu aj medzinárodnú expanziu SACE BT (t. j. druhý a tretí pilier).

| (113) | Je dôležité, že o druhom a treťom pilieri sa uvažovalo v liste zo 17. decembra 2003 (pozri odôvodnenia 52 a 53), ktorým bol externý poradca požiadaný, aby okrem posúdenia endogénneho rastu SACE urobil aj analýzu spolupráce s inými subjektmi, či už talianskymi alebo zahraničnými [ako je napr. spolupráca s jedným z najväčších účastníkov trhu, spolupráca s vedľajším účastníkom trhu (napr. CESCE – Španielsko, OND – Belgicko) a spolupráca s talianskym subjektom pôsobiacim v inom segmente trhu alebo v inom finančnom sektore]. Navyše, externý poradca už v marci 2004 predložil dodatočné analýzy týkajúce sa talianskeho trhu obchodných informácií, talianskeho trhu vymáhania pohľadávok a jeho hlavných aktérov na trhu úverového poistenia v strednej a východnej Európe (dodatky k obchodnému plánu). Preto aj napriek tomu, že v čase udelenia prvého opatrenia neexistovali žiadne presné finančné prognózy očakávanej ziskovosti vyplývajúcej z rozšírenia na iné služby v Taliansku a na iných geografických trhoch prostredníctvom akvizícií, SACE už mala k dispozícii analýzu vypracovanú renomovaným externým poradcom na podporu tejto výhľadovej identifikácie potenciálnych cieľov. |
| --- | --- |

(113)

Je dôležité, že o druhom a treťom pilieri sa uvažovalo v liste zo 17. decembra 2003 (pozri odôvodnenia 52 a 53), ktorým bol externý poradca požiadaný, aby okrem posúdenia endogénneho rastu SACE urobil aj analýzu spolupráce s inými subjektmi, či už talianskymi alebo zahraničnými [ako je napr. spolupráca s jedným z najväčších účastníkov trhu, spolupráca s vedľajším účastníkom trhu (napr. CESCE – Španielsko, OND – Belgicko) a spolupráca s talianskym subjektom pôsobiacim v inom segmente trhu alebo v inom finančnom sektore]. Navyše, externý poradca už v marci 2004 predložil dodatočné analýzy týkajúce sa talianskeho trhu obchodných informácií, talianskeho trhu vymáhania pohľadávok a jeho hlavných aktérov na trhu úverového poistenia v strednej a východnej Európe (dodatky k obchodnému plánu). Preto aj napriek tomu, že v čase udelenia prvého opatrenia neexistovali žiadne presné finančné prognózy očakávanej ziskovosti vyplývajúcej z rozšírenia na iné služby v Taliansku a na iných geografických trhoch prostredníctvom akvizícií, SACE už mala k dispozícii analýzu vypracovanú renomovaným externým poradcom na podporu tejto výhľadovej identifikácie potenciálnych cieľov.

| (114) | Komisia uznáva, že bolo odôvodnené očakávať ďalšiu konsolidáciu menších účastníkov na trhu, ako aj možnú privatizáciu úverových poisťovní v strednej a východnej Európe. Komisia tiež napriek iteračnému procesu chápe, že SACE mohla len ťažko presne vyhodnotiť v peňažnom vyjadrení výšku kapitálu, ktorý by sa mal vynaložiť na tieto budúce akvizície, a návratnosť, ktorú by mali priniesť tieto podniky, ešte predtým, než majiteľ potenciálneho cieľového podniku vyjadrí súhlas s jeho predajom a než sa vyhodnotí očakávaná návratnosť pre tieto potenciálne akvizičné ciele. |
| --- | --- |

(114)

Komisia uznáva, že bolo odôvodnené očakávať ďalšiu konsolidáciu menších účastníkov na trhu, ako aj možnú privatizáciu úverových poisťovní v strednej a východnej Európe. Komisia tiež napriek iteračnému procesu chápe, že SACE mohla len ťažko presne vyhodnotiť v peňažnom vyjadrení výšku kapitálu, ktorý by sa mal vynaložiť na tieto budúce akvizície, a návratnosť, ktorú by mali priniesť tieto podniky, ešte predtým, než majiteľ potenciálneho cieľového podniku vyjadrí súhlas s jeho predajom a než sa vyhodnotí očakávaná návratnosť pre tieto potenciálne akvizičné ciele.

| (115) | Vzhľadom na úvahy SACE predchádzajúce investícii, ako aj na podrobné analýzy vyžiadané od renomovaného externého poradcu, v ktorých boli predbežne identifikované potenciálne ciele, Komisia môže súhlasiť s tvrdením Talianska a SACE, že v čase investovania kapitálu do SACE BT už SACE zvažovala plány akvizícií, ale bez toho, aby bola schopná odhadnúť ich ziskovosť alebo očakávané synergie, kým nebude mať prístup k interným údajom týchto potenciálnych cieľov a kým nebude známa kúpna cena. |
| --- | --- |

(115)

Vzhľadom na úvahy SACE predchádzajúce investícii, ako aj na podrobné analýzy vyžiadané od renomovaného externého poradcu, v ktorých boli predbežne identifikované potenciálne ciele, Komisia môže súhlasiť s tvrdením Talianska a SACE, že v čase investovania kapitálu do SACE BT už SACE zvažovala plány akvizícií, ale bez toho, aby bola schopná odhadnúť ich ziskovosť alebo očakávané synergie, kým nebude mať prístup k interným údajom týchto potenciálnych cieľov a kým nebude známa kúpna cena.

| (116) | Vzhľadom na rozsiahlu akvizičnú stratégiu, ktorá bola bežná v tomto odvetví a ktorú predpokladala aj SACE, Komisia môže súhlasiť aj s tvrdením Talianska a SACE, že kapitál, ktorý by sa mal použiť pri budúcich akvizíciách, by sa mohol približne odhadnúť podobne ako kapitál v prípade investície do akciového fondu. V akciovom fonde je skutočne možné definovať len očakávanú mieru návratnosti podľa trhových referenčných hodnôt (v tomto prípade aproximáciou požadovanej miery návratnosti v prípade troch najväčších účastníkov na trhu úverového poistenia, ktorí významne expandovali prostredníctvom akvizícií), pričom konkrétnejšie hodnotenie sa vykonáva pred každou investíciou v momente, keď sa na ňu naskytne príležitosť. Okrem toho môže trvať určitý čas, než sa investuje všetok kapitál. |
| --- | --- |

(116)

Vzhľadom na rozsiahlu akvizičnú stratégiu, ktorá bola bežná v tomto odvetví a ktorú predpokladala aj SACE, Komisia môže súhlasiť aj s tvrdením Talianska a SACE, že kapitál, ktorý by sa mal použiť pri budúcich akvizíciách, by sa mohol približne odhadnúť podobne ako kapitál v prípade investície do akciového fondu. V akciovom fonde je skutočne možné definovať len očakávanú mieru návratnosti podľa trhových referenčných hodnôt (v tomto prípade aproximáciou požadovanej miery návratnosti v prípade troch najväčších účastníkov na trhu úverového poistenia, ktorí významne expandovali prostredníctvom akvizícií), pričom konkrétnejšie hodnotenie sa vykonáva pred každou investíciou v momente, keď sa na ňu naskytne príležitosť. Okrem toho môže trvať určitý čas, než sa investuje všetok kapitál.

| (117) | Pokiaľ ide o ziskovosť akvizícií, Komisia konštatuje, že pred uskutočnením akvizícií spoločnosť dôsledne žiadala o radu externého poradcu. V prípade Assedile bola ponúkaná cena nižšia (pre prvú akvizíciu 70 % podielu v Assedile) alebo zodpovedajúca rozpätiu ocenenia (pri úvahe o kombinovanej akvizícii 100 % Assedile) navrhnutému externým poradcom (99). Avšak pokiaľ ide o spoločnú investíciu do KUP s SA Ducroire v roku 2007, zaplatená cena prevýšila ocenenie navrhnuté poradcom (Rothschild) o 5 %. Keď si však SACE BT uvedomila, že ziskovosť KUP nebude možné obnoviť, túto investíciu pomerne rýchlo predala (100). SACE BT predala svoju účasť v KUP so stratou spoločnosti SA Ducroire 25. februára 2009, aby minimalizovala budúce straty (101). |
| --- | --- |

(117)

Pokiaľ ide o ziskovosť akvizícií, Komisia konštatuje, že pred uskutočnením akvizícií spoločnosť dôsledne žiadala o radu externého poradcu. V prípade Assedile bola ponúkaná cena nižšia (pre prvú akvizíciu 70 % podielu v Assedile) alebo zodpovedajúca rozpätiu ocenenia (pri úvahe o kombinovanej akvizícii 100 % Assedile) navrhnutému externým poradcom (99). Avšak pokiaľ ide o spoločnú investíciu do KUP s SA Ducroire v roku 2007, zaplatená cena prevýšila ocenenie navrhnuté poradcom (Rothschild) o 5 %. Keď si však SACE BT uvedomila, že ziskovosť KUP nebude možné obnoviť, túto investíciu pomerne rýchlo predala (100). SACE BT predala svoju účasť v KUP so stratou spoločnosti SA Ducroire 25. februára 2009, aby minimalizovala budúce straty (101).

| (118) | Komisia taktiež konštatuje, že SACE ako firma pôsobiaca v oblasti dlhodobého poistenia vývozných úverov má isté vedomosti o trhu rizík úverového poistenia. Preto investície nevykonávala bez vlastných vedomostí o danom sektore. |
| --- | --- |

(118)

Komisia taktiež konštatuje, že SACE ako firma pôsobiaca v oblasti dlhodobého poistenia vývozných úverov má isté vedomosti o trhu rizík úverového poistenia. Preto investície nevykonávala bez vlastných vedomostí o danom sektore.

| (119) | Komisia preto súhrnom konštatuje, že obchodný plán bol pripravený ex ante s pomocou renomovaného externého poradcu, ktorý posúdil nové trhové príležitosti pre SACE pred vytvorením SACE BT. Investícia bola navyše jasne zacielená na začínajúci podnik a bola podporená plánom založeným na podrobnom porovnaní s referenčnými trhovými postupmi, najmä pokiaľ išlo o náklady a ceny, a na primeranej identifikácii obchodných príležitostí pre jej rast a rozvoj. A napokon, ako podporný argument, v prvých rokoch existencie začínajúceho podniku materská spoločnosť dôsledne monitorovala jeho výkonnosť a zavčasu sa robili potrebné úpravy. |
| --- | --- |

(119)

Komisia preto súhrnom konštatuje, že obchodný plán bol pripravený ex ante s pomocou renomovaného externého poradcu, ktorý posúdil nové trhové príležitosti pre SACE pred vytvorením SACE BT. Investícia bola navyše jasne zacielená na začínajúci podnik a bola podporená plánom založeným na podrobnom porovnaní s referenčnými trhovými postupmi, najmä pokiaľ išlo o náklady a ceny, a na primeranej identifikácii obchodných príležitostí pre jej rast a rozvoj. A napokon, ako podporný argument, v prvých rokoch existencie začínajúceho podniku materská spoločnosť dôsledne monitorovala jeho výkonnosť a zavčasu sa robili potrebné úpravy.

| (120) | Vzhľadom na všetky uvedené okolnosti a najmä na mieru ziskovosti, ktorú bolo možné očakávať od druhého a tretieho piliera podnikania SACE BT, ktorá bola v danom čase podrobne preskúmaná, možno dospieť k záveru, že predpoklad dosiahnutia primeranej návratnosti vstupnej kapitálovej investície, t. j. prvého opatrenia, bolo realistické a bolo v súlade s trhovými postupmi. |
| --- | --- |

(120)

Vzhľadom na všetky uvedené okolnosti a najmä na mieru ziskovosti, ktorú bolo možné očakávať od druhého a tretieho piliera podnikania SACE BT, ktorá bola v danom čase podrobne preskúmaná, možno dospieť k záveru, že predpoklad dosiahnutia primeranej návratnosti vstupnej kapitálovej investície, t. j. prvého opatrenia, bolo realistické a bolo v súlade s trhovými postupmi.

| (121) | Preto možno dospieť k záveru, že keď SACE vložila peniaze do SACE BT, požadovala (ako sa uvádza v zápise z rokovania zo zasadnutia a v poznámkach pre správnu radu) a odôvodnene mohla očakávať dostatočnú návratnosť svojej investície. |
| --- | --- |

(121)

Preto možno dospieť k záveru, že keď SACE vložila peniaze do SACE BT, požadovala (ako sa uvádza v zápise z rokovania zo zasadnutia a v poznámkach pre správnu radu) a odôvodnene mohla očakávať dostatočnú návratnosť svojej investície.

| (122) | Záverom sa konštatuje, že prvé opatrenie sa nepovažuje za opatrenie poskytujúce výhodu pre SACE BT. Preto opatrenie nepredstavovalo pomoc a ostatné kritériá potrebné na to, aby bolo kvalifikované ako štátna pomoc, sa nemusia posudzovať. |
| --- | --- |

(122)

Záverom sa konštatuje, že prvé opatrenie sa nepovažuje za opatrenie poskytujúce výhodu pre SACE BT. Preto opatrenie nepredstavovalo pomoc a ostatné kritériá potrebné na to, aby bolo kvalifikované ako štátna pomoc, sa nemusia posudzovať.

V.1.1.3.   Existencia výhody v druhom opatrení

| (123) | V odôvodnení 100 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či trhové subjekty a materská spoločnosť SACE poskytovali zaistenie za porovnateľných podmienok. Zdá sa, že zaistenie nepriamo poskytnuté štátom (napr. prostredníctvom SACE ako štátnym poisťovateľom vývozných úverov) vedie k umelému vytvoreniu kapacity, aká by na súkromnom trhu nebola k dispozícii. Navyše v odôvodnení 103 rozhodnutia o začatí konania Komisia nevylúčila, že druhé opatrenie poskytlo výhodu pre SACE BT. |
| --- | --- |

(123)

V odôvodnení 100 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či trhové subjekty a materská spoločnosť SACE poskytovali zaistenie za porovnateľných podmienok. Zdá sa, že zaistenie nepriamo poskytnuté štátom (napr. prostredníctvom SACE ako štátnym poisťovateľom vývozných úverov) vedie k umelému vytvoreniu kapacity, aká by na súkromnom trhu nebola k dispozícii. Navyše v odôvodnení 103 rozhodnutia o začatí konania Komisia nevylúčila, že druhé opatrenie poskytlo výhodu pre SACE BT.

| (124) | Taliansko a SACE nepredložili nové faktické informácie, ktoré by zmenili predbežné hodnotenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(124)

Taliansko a SACE nepredložili nové faktické informácie, ktoré by zmenili predbežné hodnotenie uvedené v rozhodnutí o začatí konania.

| (125) | Podľa bodu 4.2 oznámenia o vývozných úveroch sa od členských štátov požadovalo, aby do jedného roka od uverejnenia tohto oznámenia prestali poskytovať určité typy štátnej pomoci vrátane zaistenia poskytovaného priamo alebo nepriamo štátom prostredníctvom štátneho alebo štátom podporovaného poisťovateľa vývozných úverov za podmienok výhodnejších ako sú podmienky, ktoré poskytuje trh súkromného zaistenia, čo vedie buď k podhodnoteniu ceny zaistenia, alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú by súkromný trh nebol schopný poskytnúť [bod 4.2 písm. f)]. V bode 4.2 sa ďalej uvádza, že existujúce doplnkové dohody štátu o zaistení zostávajú prípustné na prechodné obdobie za predpokladu, že, okrem iného, štátne zaistenie je menšinovým prvkom v celkovom zaisťovacom balíku poisťovateľa a štátne zaistenie obchodovateľných rizík je prístupné pre všetkých poisťovateľov úverov, ktorí sú schopní splniť všeobecné kritériá spôsobilosti. Je úplne jasné, že v danom prípade neboli tieto ustanovenia splnené, pretože štát prevzal väčšiu časť zaistenia. Okrem toho neotvoril systém tak, aby bol dostupný pre všetkých úverových poisťovateľov. |
| --- | --- |

(125)

Podľa bodu 4.2 oznámenia o vývozných úveroch sa od členských štátov požadovalo, aby do jedného roka od uverejnenia tohto oznámenia prestali poskytovať určité typy štátnej pomoci vrátane zaistenia poskytovaného priamo alebo nepriamo štátom prostredníctvom štátneho alebo štátom podporovaného poisťovateľa vývozných úverov za podmienok výhodnejších ako sú podmienky, ktoré poskytuje trh súkromného zaistenia, čo vedie buď k podhodnoteniu ceny zaistenia, alebo k umelému vytvoreniu kapacity, ktorú by súkromný trh nebol schopný poskytnúť [bod 4.2 písm. f)]. V bode 4.2 sa ďalej uvádza, že existujúce doplnkové dohody štátu o zaistení zostávajú prípustné na prechodné obdobie za predpokladu, že, okrem iného, štátne zaistenie je menšinovým prvkom v celkovom zaisťovacom balíku poisťovateľa a štátne zaistenie obchodovateľných rizík je prístupné pre všetkých poisťovateľov úverov, ktorí sú schopní splniť všeobecné kritériá spôsobilosti. Je úplne jasné, že v danom prípade neboli tieto ustanovenia splnené, pretože štát prevzal väčšiu časť zaistenia. Okrem toho neotvoril systém tak, aby bol dostupný pre všetkých úverových poisťovateľov.

| (126) | Pri posudzovaní existencie výhody Komisia najprv preukáže, že opatrenie nebolo možné získať od zvyšku trhu. Po druhé, preukáže, že SACE nekonala ako súkromný zaisťovateľ. Po tretie, preukáže, že aj keby sa brala do úvahy skutočnosť, že SACE bola materskou spoločnosťou SACE BT, neumožňuje to dospieť k záveru, že SACE konala tak, ako by v podobnej situácii bola konala súkromná spoločnosť. Po štvrté, Komisia preukáže, že zaistenie, ktoré poskytla SACE, poskytuje výhodu pre SACE BT. |
| --- | --- |

(126)

Pri posudzovaní existencie výhody Komisia najprv preukáže, že opatrenie nebolo možné získať od zvyšku trhu. Po druhé, preukáže, že SACE nekonala ako súkromný zaisťovateľ. Po tretie, preukáže, že aj keby sa brala do úvahy skutočnosť, že SACE bola materskou spoločnosťou SACE BT, neumožňuje to dospieť k záveru, že SACE konala tak, ako by v podobnej situácii bola konala súkromná spoločnosť. Po štvrté, Komisia preukáže, že zaistenie, ktoré poskytla SACE, poskytuje výhodu pre SACE BT.

| (127) | Komisia konštatuje, že s cieľom obnoviť zaistné zmluvy na rok 2009 sa 30. januára 2009 SACE BT podarilo získať 25,85 % zaistenia škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziko v roku 2009 (102). Spoločnosť sa obrátila na viaceré trhové subjekty, ktoré odmietli poskytnúť zaistenie zostávajúcej časti aj napriek jej údajnej ziskovosti (16 subjektov sa rozhodlo nezapojiť). Preto „po mnohých pokusoch o dosiahnutie dohody s účastníkmi trhu“ (103)sa SACE BT rozhodla, že o zostávajúcu časť zaistenia škodovej nadmiery požiada SACE. SACE upísala 74,15 % zaistenia škodovej nadmiery 5. júna 2009 za rovnakých podmienok priority, kapacity a poistného ako súkromní zaisťovatelia. Je teda zrejmé, že poskytnutie 74,15 % zaistenia škodovej nadmiery spoločnosťou SACE by nebolo bývalo možné získať na zvyšku trhu (104). |
| --- | --- |

(127)

Komisia konštatuje, že s cieľom obnoviť zaistné zmluvy na rok 2009 sa 30. januára 2009 SACE BT podarilo získať 25,85 % zaistenia škodovej nadmiery pre obchodovateľné úverové riziko v roku 2009 (102). Spoločnosť sa obrátila na viaceré trhové subjekty, ktoré odmietli poskytnúť zaistenie zostávajúcej časti aj napriek jej údajnej ziskovosti (16 subjektov sa rozhodlo nezapojiť). Preto „po mnohých pokusoch o dosiahnutie dohody s účastníkmi trhu“ (103)sa SACE BT rozhodla, že o zostávajúcu časť zaistenia škodovej nadmiery požiada SACE. SACE upísala 74,15 % zaistenia škodovej nadmiery 5. júna 2009 za rovnakých podmienok priority, kapacity a poistného ako súkromní zaisťovatelia. Je teda zrejmé, že poskytnutie 74,15 % zaistenia škodovej nadmiery spoločnosťou SACE by nebolo bývalo možné získať na zvyšku trhu (104).

| (128) | Pri zisťovaní, či toto opatrenie predstavuje výhodu, je potrebné tiež overiť, či pri poskytnutí tohto opatrenia SACE konala rovnako, ako by bol za podobných okolností konal súkromný poisťovateľ. Komisia konštatuje, že Taliansko a SACE sami uznali, že globálna finančná kríza významne ovplyvnila globálny zaistný trh a bola dôvodom zavedenia reštriktívnych zaistných podmienok v roku 2009. Mnohí súkromní zaisťovatelia preto výrazne znížili svoje kapacity úverového poistenia tak, že obmedzili svoje aktivity v tejto oblasti a preorientovali sa na ziskovejšie oblasti, čo ovplyvnilo dostupnosť tohto úverového poistenia a zaistenia na trhu. Po druhé, neschopnosť SACE BT získať zaistenie na trhu vyplývala aj z jej nepriaznivej finančnej situácie a viacerí súkromní zaisťovatelia zúčastňujúci sa diskusií o predĺžení zaistenia pre SACE BT vyslovovali obavy týkajúce sa situácie v tejto spoločnosti. SACE BT v roku 2008 vykázala významnú stratu (približne vo výške 29,5 mil. EUR). Toto jej slabé postavenie znamená, že riziko zaistenia je vyššie (105). Správanie sa zaisťovní, ktoré poskytovali zaistenie, svedčí o tom, že súkromný zaisťovateľ by sa na takomto rizikovom zaistení podieľal len v zníženej miere, pokiaľ by sa výrazne nezvýšil poplatok. Nikdy by nesúhlasil s krytím v takej vysokej miere, ako je 74 %, a to za rovnakých podmienok, aké požadovali zaisťovatelia podstatne menšieho percenta zaistenia. Racionálny investor by bol požiadal poplatok zohľadňujúci zvýšenú mieru prevzatého rizika (106). To znamená, že poplatok účtovaný SACE by v skutočnosti bol mal byť vyšší, než bol poplatok, ktorý účtovalo päť súkromných zaisťovateľov za oveľa menšie percento zaistenia (107). Komisia preto vypočítala výšku pomoci v druhom opatrení ako rozdiel medzi poplatkom za zaistenie, ktorý by účtoval súkromný zaisťovateľ za takýto vysoký podiel zaistenia, a poplatkom, ktorý bol účtovaný SACE BT. V súlade s praxou Komisie (108) sa Komisia domnieva, že poplatok za taký vysoký podiel zaistenia a rizika by mal byť najmenej o 10 % vyšší, než je poplatok účtovaný súkromnými zaisťovateľmi za menšiu časť zaistenia a rizika. Výška pomoci pri sume 1,56 mil. EUR, ktorú SACE BT zaplatila SACE, sa rovná 156 000 EUR. Komisia napokon uvádza, že je možné, že poskytnutie takého vysokého podielu zaistenia iba jedinej spoločnosti nebolo v súlade so všeobecnými zásadami spoločnosti týkajúcimi sa zaistenia, t. j., že „počet zúčastnených zaisťovateľov na zmluvách musí byť taký, aby sa zabezpečilo primerané rozloženie rizika“ (109). Z týchto dôvodov Komisia dospela k záveru, že SACE sa nesprávala ako súkromný zaisťovateľ. |
| --- | --- |

(128)

Pri zisťovaní, či toto opatrenie predstavuje výhodu, je potrebné tiež overiť, či pri poskytnutí tohto opatrenia SACE konala rovnako, ako by bol za podobných okolností konal súkromný poisťovateľ. Komisia konštatuje, že Taliansko a SACE sami uznali, že globálna finančná kríza významne ovplyvnila globálny zaistný trh a bola dôvodom zavedenia reštriktívnych zaistných podmienok v roku 2009. Mnohí súkromní zaisťovatelia preto výrazne znížili svoje kapacity úverového poistenia tak, že obmedzili svoje aktivity v tejto oblasti a preorientovali sa na ziskovejšie oblasti, čo ovplyvnilo dostupnosť tohto úverového poistenia a zaistenia na trhu. Po druhé, neschopnosť SACE BT získať zaistenie na trhu vyplývala aj z jej nepriaznivej finančnej situácie a viacerí súkromní zaisťovatelia zúčastňujúci sa diskusií o predĺžení zaistenia pre SACE BT vyslovovali obavy týkajúce sa situácie v tejto spoločnosti. SACE BT v roku 2008 vykázala významnú stratu (približne vo výške 29,5 mil. EUR). Toto jej slabé postavenie znamená, že riziko zaistenia je vyššie (105). Správanie sa zaisťovní, ktoré poskytovali zaistenie, svedčí o tom, že súkromný zaisťovateľ by sa na takomto rizikovom zaistení podieľal len v zníženej miere, pokiaľ by sa výrazne nezvýšil poplatok. Nikdy by nesúhlasil s krytím v takej vysokej miere, ako je 74 %, a to za rovnakých podmienok, aké požadovali zaisťovatelia podstatne menšieho percenta zaistenia. Racionálny investor by bol požiadal poplatok zohľadňujúci zvýšenú mieru prevzatého rizika (106). To znamená, že poplatok účtovaný SACE by v skutočnosti bol mal byť vyšší, než bol poplatok, ktorý účtovalo päť súkromných zaisťovateľov za oveľa menšie percento zaistenia (107). Komisia preto vypočítala výšku pomoci v druhom opatrení ako rozdiel medzi poplatkom za zaistenie, ktorý by účtoval súkromný zaisťovateľ za takýto vysoký podiel zaistenia, a poplatkom, ktorý bol účtovaný SACE BT. V súlade s praxou Komisie (108) sa Komisia domnieva, že poplatok za taký vysoký podiel zaistenia a rizika by mal byť najmenej o 10 % vyšší, než je poplatok účtovaný súkromnými zaisťovateľmi za menšiu časť zaistenia a rizika. Výška pomoci pri sume 1,56 mil. EUR, ktorú SACE BT zaplatila SACE, sa rovná 156 000 EUR. Komisia napokon uvádza, že je možné, že poskytnutie takého vysokého podielu zaistenia iba jedinej spoločnosti nebolo v súlade so všeobecnými zásadami spoločnosti týkajúcimi sa zaistenia, t. j., že „počet zúčastnených zaisťovateľov na zmluvách musí byť taký, aby sa zabezpečilo primerané rozloženie rizika“ (109). Z týchto dôvodov Komisia dospela k záveru, že SACE sa nesprávala ako súkromný zaisťovateľ.

| (129) | Pokiaľ ide o otázku, či by materská spoločnosť bola poskytla taký vysoký podiel zaistenia v situácii, keby jej dcérska spoločnosť nebola schopná získať na trhu dostatočné zaistenie pri navrhovanej cene, treba konštatovať, že takáto zmluva o zaistení zvyšuje expozíciu materskej spoločnosti voči operáciám dcérskej spoločnosti. V danom prípade SACE bola v roku 2009 v situácii, keď potrebovala vysokú rekapitalizáciu a zaistenie. Rozhodnutie o udelení tohto opatrenia by sa malo analyzovať paralelne s udelením tretieho a štvrtého opatrenia. Je pravda, že správna rada SACE uvažovala o druhom, treťom a štvrtom opatrení už 26. mája 2009 (110) s cieľom podporiť SACE BT (111). Ako bude uvedené v závere k vyhodnoteniu týchto opatrení, súkromný investor by nebol pristúpil k týmto rekapitalizáciám, ale bol by nechal spoločnosť zbankrotovať. Preto treba urobiť záver, že súkromná materská spoločnosť by nebola pristúpila k udeleniu druhého opatrenia, ktoré ešte väčšmi zvyšuje expozíciu materskej spoločnosti voči jej dcérskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(129)

Pokiaľ ide o otázku, či by materská spoločnosť bola poskytla taký vysoký podiel zaistenia v situácii, keby jej dcérska spoločnosť nebola schopná získať na trhu dostatočné zaistenie pri navrhovanej cene, treba konštatovať, že takáto zmluva o zaistení zvyšuje expozíciu materskej spoločnosti voči operáciám dcérskej spoločnosti. V danom prípade SACE bola v roku 2009 v situácii, keď potrebovala vysokú rekapitalizáciu a zaistenie. Rozhodnutie o udelení tohto opatrenia by sa malo analyzovať paralelne s udelením tretieho a štvrtého opatrenia. Je pravda, že správna rada SACE uvažovala o druhom, treťom a štvrtom opatrení už 26. mája 2009 (110) s cieľom podporiť SACE BT (111). Ako bude uvedené v závere k vyhodnoteniu týchto opatrení, súkromný investor by nebol pristúpil k týmto rekapitalizáciám, ale bol by nechal spoločnosť zbankrotovať. Preto treba urobiť záver, že súkromná materská spoločnosť by nebola pristúpila k udeleniu druhého opatrenia, ktoré ešte väčšmi zvyšuje expozíciu materskej spoločnosti voči jej dcérskej spoločnosti.

| (130) | A napokon, pokiaľ ide o otázku, či zaistenie poskytlo výhodu pre SACE BT, ako uznala SACE (pozri odôvodnenie 70), opatrenie umožnilo SACE BT zvýšiť jej kapacitu na poskytovanie úverového poistenia, a tým jej umožnilo upísať viac zmlúv, než by to bola schopná urobiť v opačnom prípade. Na druhej strane by SACE BT bez tohto opatrenia bola musela podporiť tieto riziká na svojej súvahe/vystaviť vlastný kapitál vyššiemu riziku alebo ponúkať najmenej o 10 % vyššie poistné na získanie tohto zaistenia (pozri odôvodnenie 128). Opatrenie tak SACE BT umožnilo získať zaistenie za nižšiu cenu, ktoré jej umožnilo upísať viac poistných zmlúv než by bola mohla získať bez zaistenia zo strany SACE, a niesť nižšie riziko na vlastný účet. |
| --- | --- |

(130)

A napokon, pokiaľ ide o otázku, či zaistenie poskytlo výhodu pre SACE BT, ako uznala SACE (pozri odôvodnenie 70), opatrenie umožnilo SACE BT zvýšiť jej kapacitu na poskytovanie úverového poistenia, a tým jej umožnilo upísať viac zmlúv, než by to bola schopná urobiť v opačnom prípade. Na druhej strane by SACE BT bez tohto opatrenia bola musela podporiť tieto riziká na svojej súvahe/vystaviť vlastný kapitál vyššiemu riziku alebo ponúkať najmenej o 10 % vyššie poistné na získanie tohto zaistenia (pozri odôvodnenie 128). Opatrenie tak SACE BT umožnilo získať zaistenie za nižšiu cenu, ktoré jej umožnilo upísať viac poistných zmlúv než by bola mohla získať bez zaistenia zo strany SACE, a niesť nižšie riziko na vlastný účet.

| (131) | Komisia dospela k záveru, že druhým opatrením bola SACE BT poskytnutá výhoda zodpovedajúca rozdielu medzi poplatkom, ktorý SACE BT skutočne zaplatila, a poplatkom vyšším najmenej o 10 %, ktorý by bol účtoval súkromný zaisťovateľ vzhľadom na vyššiu mieru prijatého rizika. |
| --- | --- |

(131)

Komisia dospela k záveru, že druhým opatrením bola SACE BT poskytnutá výhoda zodpovedajúca rozdielu medzi poplatkom, ktorý SACE BT skutočne zaplatila, a poplatkom vyšším najmenej o 10 %, ktorý by bol účtoval súkromný zaisťovateľ vzhľadom na vyššiu mieru prijatého rizika.

V.1.1.4.   Existencia výhody v treťom a štvrtom opatrení

| (132) | V odôvodnení 107 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či by súkromný subjekt bol investoval sumu odhadnutú v SACE BT. Ako uznali talianske orgány, tretie a štvrté opatrenie pokrýva potrebu kapitálu SACE BT, ktorý umožňoval spoločnosti vyrovnať sa s dôsledkami finančnej krízy (112). V materiáli na diskusiu (materiale per discussione) správnej rady SACE BT z 31. marca 2009 sa uvádza, že SACE BT „potrebuje rekapitalizáciu (ricapitalizzazione) vo výške až 70 miliónov EUR, aby mohla vytvoriť primerané aktíva na pokrytie rezerv na konci roka 2009“ (113). V tom istom dokumente sa uvádza, že už na konci prvého polroka 2009 aktíva nepostačovali na krytie rezervy, t. j. že na konci júna 2009 bola potrebná suma vo výške 23 mil. EUR a na konci roka 2009 suma vo výške 68 mil. EUR. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že SACE BT podľa všetkého nebola schopná pokryť straty vykázané na konci roka 2008 a že jej aktíva v tom čase nepostačovali na krytie rezervy. Zdá sa, že kapitál vložený do SACE BT by spoločnosť nebola mohla získať na trhu z dôvodu jej nedostatočnej predpokladanej ziskovosti. Neexistuje žiadny dôkaz o tom, že SACE BT mala v tom čase kladnú hodnotu. |
| --- | --- |

(132)

V odôvodnení 107 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či by súkromný subjekt bol investoval sumu odhadnutú v SACE BT. Ako uznali talianske orgány, tretie a štvrté opatrenie pokrýva potrebu kapitálu SACE BT, ktorý umožňoval spoločnosti vyrovnať sa s dôsledkami finančnej krízy (112). V materiáli na diskusiu (materiale per discussione) správnej rady SACE BT z 31. marca 2009 sa uvádza, že SACE BT „potrebuje rekapitalizáciu (ricapitalizzazione) vo výške až 70 miliónov EUR, aby mohla vytvoriť primerané aktíva na pokrytie rezerv na konci roka 2009“ (113). V tom istom dokumente sa uvádza, že už na konci prvého polroka 2009 aktíva nepostačovali na krytie rezervy, t. j. že na konci júna 2009 bola potrebná suma vo výške 23 mil. EUR a na konci roka 2009 suma vo výške 68 mil. EUR. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že SACE BT podľa všetkého nebola schopná pokryť straty vykázané na konci roka 2008 a že jej aktíva v tom čase nepostačovali na krytie rezervy. Zdá sa, že kapitál vložený do SACE BT by spoločnosť nebola mohla získať na trhu z dôvodu jej nedostatočnej predpokladanej ziskovosti. Neexistuje žiadny dôkaz o tom, že SACE BT mala v tom čase kladnú hodnotu.

| (133) | V odôvodnení 108 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyzvala Taliansko, aby sa vyjadrilo, či tretie opatrenie bolo nevyhnutné s cieľom umožniť SACE BT pokračovať v činnosti, a ak áno, aké odhadované náklady by znášala SACE, keby musela SACE BT predať alebo zlikvidovať. Komisia konštatovala, že materská spoločnosť by svoju dcérsku spoločnosť rekapitalizovala iba za predpokladu, že je primerane pravdepodobné, že spoločnosť prijímajúca pomoc bude opäť zisková (114). Investor v trhovom hospodárstve by nebol vložil dodatočný kapitál do SACE BT, keby ho to z hospodárskeho hľadiska stálo viac, ako keby príslušné aktíva zlikvidoval (napr. odpredajom príslušnej investície). |
| --- | --- |

(133)

V odôvodnení 108 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyzvala Taliansko, aby sa vyjadrilo, či tretie opatrenie bolo nevyhnutné s cieľom umožniť SACE BT pokračovať v činnosti, a ak áno, aké odhadované náklady by znášala SACE, keby musela SACE BT predať alebo zlikvidovať. Komisia konštatovala, že materská spoločnosť by svoju dcérsku spoločnosť rekapitalizovala iba za predpokladu, že je primerane pravdepodobné, že spoločnosť prijímajúca pomoc bude opäť zisková (114). Investor v trhovom hospodárstve by nebol vložil dodatočný kapitál do SACE BT, keby ho to z hospodárskeho hľadiska stálo viac, ako keby príslušné aktíva zlikvidoval (napr. odpredajom príslušnej investície).

| (134) | V odôvodneniach 111 a 117 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o súlade tretieho a štvrtého opatrenia so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Komisia ďalej uviedla, že tieto dve opatrenia podľa všetkého poskytli výhodu pre SACE BT. |
| --- | --- |

(134)

V odôvodneniach 111 a 117 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o súlade tretieho a štvrtého opatrenia so zásadou investora v trhovom hospodárstve. Komisia ďalej uviedla, že tieto dve opatrenia podľa všetkého poskytli výhodu pre SACE BT.

| (135) | V rozhodnutí o začatí konania (odôvodnenie 109) sa uvádza, že ústrednú úlohu zohráva plán, ktorý je k dispozícii v čase vykonania investície. Plán má kľúčový význam preto, lebo súkromný investor poskytne nový kapitál spoločnosti s príjmovým deficitom iba v prípade, že očakáva obnovenie dostatočnej miery ziskovosti. V opačnom prípade by sa investovaný kapitál použil len na splatenie existujúceho dlhu spoločnosti bez toho, aby sa zabezpečilo, že spoločnosť začne v budúcnosti znova tvoriť zisk (115). Bez presvedčivého „reštrukturalizačného“ plánu by racionálny súkromný investor investíciu neurobil (116). |
| --- | --- |

(135)

V rozhodnutí o začatí konania (odôvodnenie 109) sa uvádza, že ústrednú úlohu zohráva plán, ktorý je k dispozícii v čase vykonania investície. Plán má kľúčový význam preto, lebo súkromný investor poskytne nový kapitál spoločnosti s príjmovým deficitom iba v prípade, že očakáva obnovenie dostatočnej miery ziskovosti. V opačnom prípade by sa investovaný kapitál použil len na splatenie existujúceho dlhu spoločnosti bez toho, aby sa zabezpečilo, že spoločnosť začne v budúcnosti znova tvoriť zisk (115). Bez presvedčivého „reštrukturalizačného“ plánu by racionálny súkromný investor investíciu neurobil (116).

| (136) | Komisia konštatovala, že v obchodnom pláne na obdobie rokov 2010 – 2011 počítala SACE BT najmä s opatreniami na zvýšenie podielu na trhu a s rozšírením činnosti namiesto opatrení zameraných na obnovenie ziskovosti, ako je napr. zníženie nákladov alebo reštrukturalizácia obchodného modelu. SACE BT predpokladala, že v roku 2011 zvýši svoj podiel na trhu úverového poistenia a zárukového poistenia na cieľovú úroveň 15 % a že v roku 2011 sa stane druhým najväčším účastníkom na trhu v oblasti úverového poistenia. Pokiaľ ide o rok 2009, SACE BT odhadovala, že sa dostane na tretie alebo štvrté miesto na trhu úverového poistenia a zárukového poistenia. Pokiaľ ide o distribučnú sieť SACE BT, plán okrem iného predpokladá posúdenie možných príležitostí na ďalšie akvizície. Obchodný plán navyše počíta medziiným skôr s exogénnymi faktormi, ako je zlepšenie hospodárskej a trhovej situácie a postupné otváranie trhu zaistenia od roku 2011, než s vnútornými zmenami. |
| --- | --- |

(136)

Komisia konštatovala, že v obchodnom pláne na obdobie rokov 2010 – 2011 počítala SACE BT najmä s opatreniami na zvýšenie podielu na trhu a s rozšírením činnosti namiesto opatrení zameraných na obnovenie ziskovosti, ako je napr. zníženie nákladov alebo reštrukturalizácia obchodného modelu. SACE BT predpokladala, že v roku 2011 zvýši svoj podiel na trhu úverového poistenia a zárukového poistenia na cieľovú úroveň 15 % a že v roku 2011 sa stane druhým najväčším účastníkom na trhu v oblasti úverového poistenia. Pokiaľ ide o rok 2009, SACE BT odhadovala, že sa dostane na tretie alebo štvrté miesto na trhu úverového poistenia a zárukového poistenia. Pokiaľ ide o distribučnú sieť SACE BT, plán okrem iného predpokladá posúdenie možných príležitostí na ďalšie akvizície. Obchodný plán navyše počíta medziiným skôr s exogénnymi faktormi, ako je zlepšenie hospodárskej a trhovej situácie a postupné otváranie trhu zaistenia od roku 2011, než s vnútornými zmenami.

| (137) | Informácie, ktoré predložili Taliansko a SACE počas postupu formálneho prešetrovania, nezmenili pôvodné hodnotenie Komisie uvedené v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(137)

Informácie, ktoré predložili Taliansko a SACE počas postupu formálneho prešetrovania, nezmenili pôvodné hodnotenie Komisie uvedené v rozhodnutí o začatí konania.

| (138) | Názor Komisie, pokiaľ ide o kvalifikáciu tretieho a štvrtého opatrenia ako zvýšenie kapitálu („aumento di capitale“), sa nezmenil. Hoci podľa Talianska sa touto operáciou nezvýšilo množstvo základného imania („capitale sociale)“, Komisia konštatuje, že pozitívne ovplyvnila vlastné imanie („patrimonio netto“), ktoré je širšou kategóriou než základné imanie („capitale sociale“), a to prostredníctvom prevodu z materskej spoločnosti SACE do kapitálu SACE BT (117). |
| --- | --- |

(138)

Názor Komisie, pokiaľ ide o kvalifikáciu tretieho a štvrtého opatrenia ako zvýšenie kapitálu („aumento di capitale“), sa nezmenil. Hoci podľa Talianska sa touto operáciou nezvýšilo množstvo základného imania („capitale sociale)“, Komisia konštatuje, že pozitívne ovplyvnila vlastné imanie („patrimonio netto“), ktoré je širšou kategóriou než základné imanie („capitale sociale“), a to prostredníctvom prevodu z materskej spoločnosti SACE do kapitálu SACE BT (117).

| (139) | Podľa tvrdenia SACE bolo rozhodnutie rekapitalizovať SACE BT prijaté s ohľadom na očakávané obnovenie ziskovosti v roku 2011. |
| --- | --- |

(139)

Podľa tvrdenia SACE bolo rozhodnutie rekapitalizovať SACE BT prijaté s ohľadom na očakávané obnovenie ziskovosti v roku 2011.

| (140) | Komisia však pripomína, že v čase poskytnutia tretieho opatrenia SACE nemala k dispozícii aktualizované finančné prognózy alebo obchodný plán, ktoré by zohľadňovali kapitálovú injekciu a najnovšie finančné údaje. SACE preto nemala žiadny dôvod očakávať obnovenie ziskovosti SACE BT. |
| --- | --- |

(140)

Komisia však pripomína, že v čase poskytnutia tretieho opatrenia SACE nemala k dispozícii aktualizované finančné prognózy alebo obchodný plán, ktoré by zohľadňovali kapitálovú injekciu a najnovšie finančné údaje. SACE preto nemala žiadny dôvod očakávať obnovenie ziskovosti SACE BT.

| (141) | Hlavný dokument, ktorý brala SACE do úvahy pri udelení štvrtého opatrenia, bol obchodný plán na roky 2010 – 2011. Komisia konštatuje, že tento obchodný plán bol veľmi stručným dokumentom, ktorý obsahoval iba negatívny výhľad trhu a v súvislosti so SACE BT uvádzal len niekoľko hlavných finančných ukazovateľov a údajov pre roky 2010 a 2011. Obchodný plán uvádzal najmä údaje ilustrujúce, že situácia na trhu sa zhoršovala (postupne sa zhoršovala škodovosť, ktorá sa v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 zvýšila o 71,4 %), a že straty v odvetví sa rovnali približne polovici jeho obratu. V tomto kontexte sa v pláne predpokladalo výrazné zlepšovanie koeficientov úverového poistenia SACE BT tak, aby v roku 2011 spoločnosť dosiahla nulovú ziskovosť (pozri tabuľku 5). Neuvádzali sa v ňom však podrobnejšie zmeny v stanovovaní cien alebo to, ako s týmto cieľom dosiahnuť zníženie nákladov. |
| --- | --- |

(141)

Hlavný dokument, ktorý brala SACE do úvahy pri udelení štvrtého opatrenia, bol obchodný plán na roky 2010 – 2011. Komisia konštatuje, že tento obchodný plán bol veľmi stručným dokumentom, ktorý obsahoval iba negatívny výhľad trhu a v súvislosti so SACE BT uvádzal len niekoľko hlavných finančných ukazovateľov a údajov pre roky 2010 a 2011. Obchodný plán uvádzal najmä údaje ilustrujúce, že situácia na trhu sa zhoršovala (postupne sa zhoršovala škodovosť, ktorá sa v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 zvýšila o 71,4 %), a že straty v odvetví sa rovnali približne polovici jeho obratu. V tomto kontexte sa v pláne predpokladalo výrazné zlepšovanie koeficientov úverového poistenia SACE BT tak, aby v roku 2011 spoločnosť dosiahla nulovú ziskovosť (pozri tabuľku 5). Neuvádzali sa v ňom však podrobnejšie zmeny v stanovovaní cien alebo to, ako s týmto cieľom dosiahnuť zníženie nákladov.

| (142) | Treba zdôrazniť, že obchodný plán na roky 2010 – 2011 obsahoval iba projekciu nulovej ziskovosti v roku 2011, ale neuvádzal žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že po roku 2011 by sa situácia mala zlepšiť, ani odhad budúcej ziskovosti SACE BT v období po roku 2011 (možnosť, že po roku 2011 by spoločnosť dosahovala zisk, sa v pláne v skutočnosti vôbec nespomínala). Cieľ uvedený v pláne sa okrem toho obmedzoval len na zastavenie vytvárania straty spoločnosťou a na rozšírenie jej prítomnosti na trhu bez toho, aby sa predpokladal nejaký budúci zisk. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že obozretný trhový investor by si vyžiadal spoľahlivý odhad toho, kedy sa budúca ziskovosť znova dostane na primeranú úroveň. |
| --- | --- |

(142)

Treba zdôrazniť, že obchodný plán na roky 2010 – 2011 obsahoval iba projekciu nulovej ziskovosti v roku 2011, ale neuvádzal žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že po roku 2011 by sa situácia mala zlepšiť, ani odhad budúcej ziskovosti SACE BT v období po roku 2011 (možnosť, že po roku 2011 by spoločnosť dosahovala zisk, sa v pláne v skutočnosti vôbec nespomínala). Cieľ uvedený v pláne sa okrem toho obmedzoval len na zastavenie vytvárania straty spoločnosťou a na rozšírenie jej prítomnosti na trhu bez toho, aby sa predpokladal nejaký budúci zisk. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že obozretný trhový investor by si vyžiadal spoľahlivý odhad toho, kedy sa budúca ziskovosť znova dostane na primeranú úroveň.

| (143) | Zo zápisnice zo zasadnutia správnej rady SACE, na ktorom bolo schválené tretie a štvrté opatrenie, vyplýva aj to, že správna rada odsúhlasila kapitalizačné opatrenia s cieľom pokryť straty a splniť regulatórne požiadavky, a tak umožniť spoločnosti pokračovať v obchodnej činnosti. Zápisnica neobsahuje žiadne úvahy o budúcej ziskovosti spoločnosti. Správna rada neuvažovala o prípadnej likvidácii SACE BT a scenár likvidácie neporovnávala so zvoleným riešením poskytnúť spoločnosti v ťažkostiach ďalší kapitál. Preto si nevyžiadala ani neposúdila žiadny odhad nákladov na likvidáciu a nebola teda schopná vyvodiť záver, že kapitálová injekcia by viedla k lepšiemu hospodárskemu výsledku než likvidácia spoločnosti. |
| --- | --- |

(143)

Zo zápisnice zo zasadnutia správnej rady SACE, na ktorom bolo schválené tretie a štvrté opatrenie, vyplýva aj to, že správna rada odsúhlasila kapitalizačné opatrenia s cieľom pokryť straty a splniť regulatórne požiadavky, a tak umožniť spoločnosti pokračovať v obchodnej činnosti. Zápisnica neobsahuje žiadne úvahy o budúcej ziskovosti spoločnosti. Správna rada neuvažovala o prípadnej likvidácii SACE BT a scenár likvidácie neporovnávala so zvoleným riešením poskytnúť spoločnosti v ťažkostiach ďalší kapitál. Preto si nevyžiadala ani neposúdila žiadny odhad nákladov na likvidáciu a nebola teda schopná vyvodiť záver, že kapitálová injekcia by viedla k lepšiemu hospodárskemu výsledku než likvidácia spoločnosti.

| (144) | Z tohto dôvodu Komisia dospela k záveru, že pri prijímaní uvedených opatrení SACE nevyhodnotila, či poskytnutie dodatočného kapitálu je pre ňu ako pre akcionára ekonomicky výhodnejším scenárom než likvidácia dcérskej spoločnosti. Vzhľadom na situáciu na trhu a na to, že v tom čase neboli k dispozícii žiadne prognózy ziskovosti SACE BT, obozretný súkromný trhový subjekt by bez takýchto úvah investíciu neurobil. Už len z tohto jediného dôvodu možno konštatovať, že SACE sa nesprávala ako obozretný súkromný trhový subjekt a kapitálové injekcie uskutočnené v rámci tretieho a štvrtého opatrenia by sa preto mali kvalifikovať ako štátna pomoc. |
| --- | --- |

(144)

Z tohto dôvodu Komisia dospela k záveru, že pri prijímaní uvedených opatrení SACE nevyhodnotila, či poskytnutie dodatočného kapitálu je pre ňu ako pre akcionára ekonomicky výhodnejším scenárom než likvidácia dcérskej spoločnosti. Vzhľadom na situáciu na trhu a na to, že v tom čase neboli k dispozícii žiadne prognózy ziskovosti SACE BT, obozretný súkromný trhový subjekt by bez takýchto úvah investíciu neurobil. Už len z tohto jediného dôvodu možno konštatovať, že SACE sa nesprávala ako obozretný súkromný trhový subjekt a kapitálové injekcie uskutočnené v rámci tretieho a štvrtého opatrenia by sa preto mali kvalifikovať ako štátna pomoc.

| (145) | Komisia pre úplnosť dodáva, že nemôže podporiť tvrdenie SACE, podľa ktorého by dodržanie regulatórnych kapitálových požiadaviek bolo obozretnému súkromnému investorovi v trhovom hospodárstve stačilo na to, aby do spoločnosti vložil ďalší kapitál. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS („oznámenie o zásade investora v trhovom hospodárstve“) (118), investori sú často zo zákona povinní prispieť ďalším kapitálom do firiem, ktorých kapitálová základňa bola v dôsledku pokračujúcich strát oslabená pod stanovenú úroveň. Oznámenie o zásade investora v trhovom hospodárstve odpovedá na tvrdenia členských štátov, že takéto kapitálové injekcie nemožno považovať za pomoc, pretože predstavujú len splnenie právnej povinnosti, tak, že súkromní investori by v takejto situácii zvažovali všetky ďalšie možnosti – vrátane likvidácie alebo bankrotu (119) – a vybrali by si tú, ktorá je finančne najvýhodnejšia. |
| --- | --- |

(145)

Komisia pre úplnosť dodáva, že nemôže podporiť tvrdenie SACE, podľa ktorého by dodržanie regulatórnych kapitálových požiadaviek bolo obozretnému súkromnému investorovi v trhovom hospodárstve stačilo na to, aby do spoločnosti vložil ďalší kapitál. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS („oznámenie o zásade investora v trhovom hospodárstve“) (118), investori sú často zo zákona povinní prispieť ďalším kapitálom do firiem, ktorých kapitálová základňa bola v dôsledku pokračujúcich strát oslabená pod stanovenú úroveň. Oznámenie o zásade investora v trhovom hospodárstve odpovedá na tvrdenia členských štátov, že takéto kapitálové injekcie nemožno považovať za pomoc, pretože predstavujú len splnenie právnej povinnosti, tak, že súkromní investori by v takejto situácii zvažovali všetky ďalšie možnosti – vrátane likvidácie alebo bankrotu (119) – a vybrali by si tú, ktorá je finančne najvýhodnejšia.

| (146) | V danom prípade sa Komisia domnieva, že SACE mohla nechať SACE BT skrachovať, pretože bola spoločnosťou s ručením obmedzeným. SACE by nebola musela kryť záväzky SACE BT. SACE správne tvrdí, že súkromní investori môžu prihliadať aj na ďalšie aspekty, ako je obraz (120) spoločnosti v očiach verejnosti. Vo veci ENI/Lanerossi Súdny dvor rozhodol, že dočasnú absorpciu strát dcérskej spoločnosti, „ktorá je dočasne v ťažkostiach, ale je schopná obnoviť svoju ziskovosť, napríklad po reorganizácii“, by bolo možné odôvodniť nielen vyhliadkou na nepriame hmotné výhody, ale aj inými úvahami, t. j. ochranou obrazu skupiny v očiach verejnosti a zmenou zamerania jej činnosti (121). Súdny dvor však rozhodol, že ak neexistuje pravdepodobnosť obnovenia ziskovosti, dokonca ani v dlhodobom horizonte, akákoľvek kapitálová injekcia by sa mala považovať za štátnu pomoc (122). Z toho vyplýva, čo potvrdzuje aj judikatúra, že tieto argumenty majú v súvislosti s použitím testu súkromného investora len obmedzený význam, pokiaľ v čase uskutočnenia kapitálových injekcií neexistovali žiadne predikcie možnosti, že po roku 2011 bude SACE BT tvoriť zisk, a to dokonca ani v dlhšom časovom horizonte. |
| --- | --- |

(146)

V danom prípade sa Komisia domnieva, že SACE mohla nechať SACE BT skrachovať, pretože bola spoločnosťou s ručením obmedzeným. SACE by nebola musela kryť záväzky SACE BT. SACE správne tvrdí, že súkromní investori môžu prihliadať aj na ďalšie aspekty, ako je obraz (120) spoločnosti v očiach verejnosti. Vo veci ENI/Lanerossi Súdny dvor rozhodol, že dočasnú absorpciu strát dcérskej spoločnosti, „ktorá je dočasne v ťažkostiach, ale je schopná obnoviť svoju ziskovosť, napríklad po reorganizácii“, by bolo možné odôvodniť nielen vyhliadkou na nepriame hmotné výhody, ale aj inými úvahami, t. j. ochranou obrazu skupiny v očiach verejnosti a zmenou zamerania jej činnosti (121). Súdny dvor však rozhodol, že ak neexistuje pravdepodobnosť obnovenia ziskovosti, dokonca ani v dlhodobom horizonte, akákoľvek kapitálová injekcia by sa mala považovať za štátnu pomoc (122). Z toho vyplýva, čo potvrdzuje aj judikatúra, že tieto argumenty majú v súvislosti s použitím testu súkromného investora len obmedzený význam, pokiaľ v čase uskutočnenia kapitálových injekcií neexistovali žiadne predikcie možnosti, že po roku 2011 bude SACE BT tvoriť zisk, a to dokonca ani v dlhšom časovom horizonte.

| (147) | Okrem toho Taliansko a SACE neposkytli žiadne informácie, v ktorých by preukázali a vyčíslili negatívne hospodárske dôsledky vyplývajúce pre SACE z údajného zhoršenia jej obrazu v očiach verejnosti. |
| --- | --- |

(147)

Okrem toho Taliansko a SACE neposkytli žiadne informácie, v ktorých by preukázali a vyčíslili negatívne hospodárske dôsledky vyplývajúce pre SACE z údajného zhoršenia jej obrazu v očiach verejnosti.

| (148) | Komisia tiež konštatuje, že SACE vykonáva poisťovaciu činnosť so zárukou štátu. Poistenci teda vedia, že štát zabezpečí, aby sa im vyplatilo celé poistné plnenie, na ktoré majú podľa poistnej zmluvy nárok. Komisia preto nechápe, prečo by sa poistení klienti SACE mali obávať likvidácie jej dcérskej spoločnosti, ktorá nie je garantovaná štátom a má formu spoločnosti s ručením obmedzeným. Taliansko ani SACE nezdôvodnili, prečo by to malo mať vplyv na činnosti SACE, ktoré sa vykonávajú so zárukou štátu. |
| --- | --- |

(148)

Komisia tiež konštatuje, že SACE vykonáva poisťovaciu činnosť so zárukou štátu. Poistenci teda vedia, že štát zabezpečí, aby sa im vyplatilo celé poistné plnenie, na ktoré majú podľa poistnej zmluvy nárok. Komisia preto nechápe, prečo by sa poistení klienti SACE mali obávať likvidácie jej dcérskej spoločnosti, ktorá nie je garantovaná štátom a má formu spoločnosti s ručením obmedzeným. Taliansko ani SACE nezdôvodnili, prečo by to malo mať vplyv na činnosti SACE, ktoré sa vykonávajú so zárukou štátu.

| (149) | Komisia sa navyše domnieva, že vzhľadom na to, že SACE vykonáva poisťovaciu činnosť so štátnou zárukou, nejde o trhovú činnosť, akú by vykonával súkromný subjekt (presnejšie povedané, záruka poskytovaná na poisťovacie činnosti SACE nepredstavuje štátnu pomoc, pretože ide o činnosti, aké trh neponúka, a preto nedochádza k narušeniu hospodárskej súťaže). Komisia sa domnieva, že pri hodnotení, či súkromný investor v rovnakej pozícii ako SACE by nechal dcérsku spoločnosť, ako je SACE BT, skrachovať, alebo by ju rekapitalizoval, nemožno brať do úvahy možný negatívny vplyv likvidácie SACE BT na tieto netrhové činnosti vykonávané spoločnosťou SACE, pretože súkromný investor by nikdy nebol v takom postavení, aby mohol takéto činnosti vykonávať. |
| --- | --- |

(149)

Komisia sa navyše domnieva, že vzhľadom na to, že SACE vykonáva poisťovaciu činnosť so štátnou zárukou, nejde o trhovú činnosť, akú by vykonával súkromný subjekt (presnejšie povedané, záruka poskytovaná na poisťovacie činnosti SACE nepredstavuje štátnu pomoc, pretože ide o činnosti, aké trh neponúka, a preto nedochádza k narušeniu hospodárskej súťaže). Komisia sa domnieva, že pri hodnotení, či súkromný investor v rovnakej pozícii ako SACE by nechal dcérsku spoločnosť, ako je SACE BT, skrachovať, alebo by ju rekapitalizoval, nemožno brať do úvahy možný negatívny vplyv likvidácie SACE BT na tieto netrhové činnosti vykonávané spoločnosťou SACE, pretože súkromný investor by nikdy nebol v takom postavení, aby mohol takéto činnosti vykonávať.

| (150) | Ako už bolo uvedené, v čase udelenia tretieho a štvrtého opatrenia SACE neporovnala scenár likvidácie s prijatým rozhodnutím vložiť do SACE BT ďalší kapitál napriek ťažkostiam tejto spoločnosti. Pre úplnosť dodávame, že Komisia v ďalšom texte v každom prípade preukáže, že keby bola SACE urobila takéto porovnanie, bola by si uvedomila, že likvidácia SACE BT by bola vhodnejšia než vloženie ďalšieho kapitálu do SACE BT vo výške 70 mil. EUR aj napriek jej ťažkostiam. |
| --- | --- |

(150)

Ako už bolo uvedené, v čase udelenia tretieho a štvrtého opatrenia SACE neporovnala scenár likvidácie s prijatým rozhodnutím vložiť do SACE BT ďalší kapitál napriek ťažkostiam tejto spoločnosti. Pre úplnosť dodávame, že Komisia v ďalšom texte v každom prípade preukáže, že keby bola SACE urobila takéto porovnanie, bola by si uvedomila, že likvidácia SACE BT by bola vhodnejšia než vloženie ďalšieho kapitálu do SACE BT vo výške 70 mil. EUR aj napriek jej ťažkostiam.

| (151) | Na rozhodnutie o tom, či by SACE ako jediný akcionár SACE BT urobil lepšie, keby do SACE BT investoval ďalší kapitál vo výške 70 mil. EUR namiesto jej likvidácie (ukončenia jej činností), treba porovnať prípadné očakávané peňažné toky smerujúce do SACE ako akcionára v likvidačnom (ukončovacom) scenári s tokmi očakávanými podľa scenára kapitálovej injekcie. Súdiac podľa predložených informácií Taliansko ani SACE v danom čase (ani ex post) nevykonali ocenenie majetkového podielu v spoločnosti SACE BT v scenári pred kapitálovou injekciou a po kapitálovej injekcii. |
| --- | --- |

(151)

Na rozhodnutie o tom, či by SACE ako jediný akcionár SACE BT urobil lepšie, keby do SACE BT investoval ďalší kapitál vo výške 70 mil. EUR namiesto jej likvidácie (ukončenia jej činností), treba porovnať prípadné očakávané peňažné toky smerujúce do SACE ako akcionára v likvidačnom (ukončovacom) scenári s tokmi očakávanými podľa scenára kapitálovej injekcie. Súdiac podľa predložených informácií Taliansko ani SACE v danom čase (ani ex post) nevykonali ocenenie majetkového podielu v spoločnosti SACE BT v scenári pred kapitálovou injekciou a po kapitálovej injekcii.

| (152) | Komisia konštatuje, že koncom mája 2009 a začiatkom júla 2009, kedy sa správna rada SACE BT rozhodla udeliť tretie a štvrté opatrenie, sa už očakávalo, že okrem veľkých strát vykázaných v roku 2008 (29,5 mil. EUR) bude SACE BT vytvárať ďalšie významné straty aj v roku 2009 (odhadované na 53,4 mil. EUR (123)), takže zostávajúci kapitál na konci roka 2009 mal mať podľa očakávania výšku 24,2 mil. EUR. Predovšetkým účtovná hodnota vlastného imania SACE BT ku koncu prvého štvrťroku 2009 (po zohľadnení straty vo výške 22,6 mil. EUR vykázanej v tomto období) predstavovala 55 mil. EUR a strata očakávaná za celý rok 2009 53,4 mil. EUR. To znamená, že v scenári pred kapitálovou injekciou by sa predpokladaná účtovná hodnota vlastného imania ku koncu roka 2009 rovnala rozdielu medzi účtovnou hodnotou v prvom štvrťroku 2009, t. j. 55 mil. EUR, a zostávajúcou predpokladanou stratou za celý rok, t. j. 30,8 mil. EUR (53,4 mil. EUR mínus 22,6 mil. EUR), čo by sa rovnalo 24,2 mil. EUR. |
| --- | --- |

(152)

Komisia konštatuje, že koncom mája 2009 a začiatkom júla 2009, kedy sa správna rada SACE BT rozhodla udeliť tretie a štvrté opatrenie, sa už očakávalo, že okrem veľkých strát vykázaných v roku 2008 (29,5 mil. EUR) bude SACE BT vytvárať ďalšie významné straty aj v roku 2009 (odhadované na 53,4 mil. EUR (123)), takže zostávajúci kapitál na konci roka 2009 mal mať podľa očakávania výšku 24,2 mil. EUR. Predovšetkým účtovná hodnota vlastného imania SACE BT ku koncu prvého štvrťroku 2009 (po zohľadnení straty vo výške 22,6 mil. EUR vykázanej v tomto období) predstavovala 55 mil. EUR a strata očakávaná za celý rok 2009 53,4 mil. EUR. To znamená, že v scenári pred kapitálovou injekciou by sa predpokladaná účtovná hodnota vlastného imania ku koncu roka 2009 rovnala rozdielu medzi účtovnou hodnotou v prvom štvrťroku 2009, t. j. 55 mil. EUR, a zostávajúcou predpokladanou stratou za celý rok, t. j. 30,8 mil. EUR (53,4 mil. EUR mínus 22,6 mil. EUR), čo by sa rovnalo 24,2 mil. EUR.

| (153) | V scenári po kapitálovej injekcii by sa predpokladal nárast účtovnej hodnoty vlastného imania o výšku rekapitalizácie (70 mil. EUR) na hodnotu 94,2 mil. EUR. |
| --- | --- |

(153)

V scenári po kapitálovej injekcii by sa predpokladal nárast účtovnej hodnoty vlastného imania o výšku rekapitalizácie (70 mil. EUR) na hodnotu 94,2 mil. EUR.

| (154) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa scenára likvidácie spoločnosti akcionári majú nárok iba na likvidačný zostatok, pokiaľ po splatení všetkých záväzkov spoločnosti a nákladov na likvidáciu ešte nejaký zostane. Výsledok likvidácie závisí od hodnoty a predajnosti aktív spoločnosti. |
| --- | --- |

(154)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že podľa scenára likvidácie spoločnosti akcionári majú nárok iba na likvidačný zostatok, pokiaľ po splatení všetkých záväzkov spoločnosti a nákladov na likvidáciu ešte nejaký zostane. Výsledok likvidácie závisí od hodnoty a predajnosti aktív spoločnosti.

| (155) | Pri veľmi konzervatívnom ocenení Komisia vychádza z hypotézy, že podľa scenára likvidácie spoločnosti by sa SACE nevrátilo nič z jej kapitálovej investície do SACE BT. |
| --- | --- |

(155)

Pri veľmi konzervatívnom ocenení Komisia vychádza z hypotézy, že podľa scenára likvidácie spoločnosti by sa SACE nevrátilo nič z jej kapitálovej investície do SACE BT.

| (156) | V ďalšom kroku by s cieľom vyhodnotiť relatívnu príťažlivosť kapitálovej injekcie vo výške 70 mil. EUR do SACE BT v porovnaní so scenárom likvidácie bolo potrebné určiť hodnotu spoločnosti (t. j. trhovú hodnotu 100 % majetkového podielu v spoločnosti) po tejto injekcii vo výške 70 mil. EUR. |
| --- | --- |

(156)

V ďalšom kroku by s cieľom vyhodnotiť relatívnu príťažlivosť kapitálovej injekcie vo výške 70 mil. EUR do SACE BT v porovnaní so scenárom likvidácie bolo potrebné určiť hodnotu spoločnosti (t. j. trhovú hodnotu 100 % majetkového podielu v spoločnosti) po tejto injekcii vo výške 70 mil. EUR.

| (157) | Keby bola hodnota spoločnosti po kapitálových injekciách v roku 2009 rovná 70 mil. EUR alebo vyššia, súkromný investor by mohol mať tendenciu uskutočniť túto investíciu. |
| --- | --- |

(157)

Keby bola hodnota spoločnosti po kapitálových injekciách v roku 2009 rovná 70 mil. EUR alebo vyššia, súkromný investor by mohol mať tendenciu uskutočniť túto investíciu.

| (158) | Takáto hodnota spoločnosti závisí od odhadu súčasnej hodnoty budúcich peňažných tokov (toku dnešných a budúcich platieb) pre akcionára. |
| --- | --- |

(158)

Takáto hodnota spoločnosti závisí od odhadu súčasnej hodnoty budúcich peňažných tokov (toku dnešných a budúcich platieb) pre akcionára.

| (159) | Komisia v tejto súvislosti pripomína, že v obchodných plánoch a/alebo projekciách, ktoré boli v danom čase k dispozícii, sa neuvádzal žiadny očakávaný tok budúcich ziskov, ktorý by mohol preukázať, že trhová hodnota by sa blížila k sume 70 mil. EUR. Navyše, keďže spoločnosť nebola zisková pred krízou, nedalo sa očakávať, že po obnovení normálnej makroekonomickej situácie a finančných trhov by sa automaticky vrátila k primeranej ziskovosti. Komisia preto dospela k záveru, že vzhľadom na neexistenciu prognóz očakávaného toku budúcich platieb pre SACE BT nič nenasvedčovalo tomu, že po vykonaní tretieho a štvrtého opatrenia by sa jej trhová hodnota rovnala 70 mil. EUR alebo by bola vyššia. Obozretný súkromný investor by preto radšej nechal SACE BT skrachovať (alebo by ju predal, keby sa našiel kupec), než by ju rekapitalizoval. Preto aj táto dodatočná analýza ukazuje, že pri udelení tretieho a štvrtého opatrenia sa SACE nesprávala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(159)

Komisia v tejto súvislosti pripomína, že v obchodných plánoch a/alebo projekciách, ktoré boli v danom čase k dispozícii, sa neuvádzal žiadny očakávaný tok budúcich ziskov, ktorý by mohol preukázať, že trhová hodnota by sa blížila k sume 70 mil. EUR. Navyše, keďže spoločnosť nebola zisková pred krízou, nedalo sa očakávať, že po obnovení normálnej makroekonomickej situácie a finančných trhov by sa automaticky vrátila k primeranej ziskovosti. Komisia preto dospela k záveru, že vzhľadom na neexistenciu prognóz očakávaného toku budúcich platieb pre SACE BT nič nenasvedčovalo tomu, že po vykonaní tretieho a štvrtého opatrenia by sa jej trhová hodnota rovnala 70 mil. EUR alebo by bola vyššia. Obozretný súkromný investor by preto radšej nechal SACE BT skrachovať (alebo by ju predal, keby sa našiel kupec), než by ju rekapitalizoval. Preto aj táto dodatočná analýza ukazuje, že pri udelení tretieho a štvrtého opatrenia sa SACE nesprávala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve.

| (160) | Existuje aj sekundárny argument, že investor by na ocenenie spoločnosti bol mohol použiť aj iný ukazovateľ, napr. metódu oceňovania spočívajúcu vo vynásobení násobku pomeru trhovej a účtovnej hodnoty (price-to-book, P/B), odvodeného od porovnateľných spoločností, ktorých akcie sú obchodované na burze cenných papierov, účtovnou hodnotou spoločnosti. |
| --- | --- |

(160)

Existuje aj sekundárny argument, že investor by na ocenenie spoločnosti bol mohol použiť aj iný ukazovateľ, napr. metódu oceňovania spočívajúcu vo vynásobení násobku pomeru trhovej a účtovnej hodnoty (price-to-book, P/B), odvodeného od porovnateľných spoločností, ktorých akcie sú obchodované na burze cenných papierov, účtovnou hodnotou spoločnosti.

| (161) | Podľa informácií Komisie jedinou európskou úverovou poisťovňou kótovanou na burze je Euler-Hermes, a preto by sa mohol použiť jej P/B. Je to spoločnosť s relatívne nízkym rizikom (124), pretože v minulosti sa dokázala relatívne dobre vyrovnať s hospodárskym poklesom, v roku 2008 a v prvom štvrťroku 2009 bola zisková a v roku 2008 dokonca rozdeľovala dividendy. Hodnota spoločnosti s vyšším rizikom, ako je napr. SACE BT, by teda bola nižšia než jej hodnota určená na základe ocenenia pomocou P/B násobku Euler-Hermes. P/B spoločnosti Euler-Hermes v prvom štvrťroku 2009 bol približne 0,60 (125). Keby sa teda tento násobok aplikoval na očakávanú účtovnú hodnotu SACE BT na konci roka 2009, t. j. 94,2 mil. EUR, hodnota spoločnosti by v prípade porovnateľnosti rizikových profilov spoločností bola 56,52 mil. EUR. |
| --- | --- |

(161)

Podľa informácií Komisie jedinou európskou úverovou poisťovňou kótovanou na burze je Euler-Hermes, a preto by sa mohol použiť jej P/B. Je to spoločnosť s relatívne nízkym rizikom (124), pretože v minulosti sa dokázala relatívne dobre vyrovnať s hospodárskym poklesom, v roku 2008 a v prvom štvrťroku 2009 bola zisková a v roku 2008 dokonca rozdeľovala dividendy. Hodnota spoločnosti s vyšším rizikom, ako je napr. SACE BT, by teda bola nižšia než jej hodnota určená na základe ocenenia pomocou P/B násobku Euler-Hermes. P/B spoločnosti Euler-Hermes v prvom štvrťroku 2009 bol približne 0,60 (125). Keby sa teda tento násobok aplikoval na očakávanú účtovnú hodnotu SACE BT na konci roka 2009, t. j. 94,2 mil. EUR, hodnota spoločnosti by v prípade porovnateľnosti rizikových profilov spoločností bola 56,52 mil. EUR.

| (162) | Komisia však poznamenáva, že SACE BT nebola pred krízou zisková (v rozpore s jej vlastným obchodným plánom) a že neexistoval žiadny obchodný plán, ktorý by poukazoval na možné obnovenie jej ziskovosti. Preto ju možno považovať za výrazne rizikovejšiu spoločnosť, než bola v tom čase Euler Hermes, a preto by jej hodnota v čase udelenia opatrení bola bývala výrazne nižšia než 56,52 mil. EUR. |
| --- | --- |

(162)

Komisia však poznamenáva, že SACE BT nebola pred krízou zisková (v rozpore s jej vlastným obchodným plánom) a že neexistoval žiadny obchodný plán, ktorý by poukazoval na možné obnovenie jej ziskovosti. Preto ju možno považovať za výrazne rizikovejšiu spoločnosť, než bola v tom čase Euler Hermes, a preto by jej hodnota v čase udelenia opatrení bola bývala výrazne nižšia než 56,52 mil. EUR.

| (163) | Taliansko navyše uznalo aj to, že vzhľadom na trhové podmienky existujúce v tom čase trhové ocenenie poisťovní bolo niekedy výrazne stlačené smerom nadol (126). |
| --- | --- |

(163)

Taliansko navyše uznalo aj to, že vzhľadom na trhové podmienky existujúce v tom čase trhové ocenenie poisťovní bolo niekedy výrazne stlačené smerom nadol (126).

| (164) | Záverom možno povedať, že podobne ako ocenenie založené na budúcich peňažných tokoch aj ocenenie založené na pomere trhovej a účtovnej hodnoty by súkromného investora priviedlo k záveru, že by bolo lepšie nechať jeho dcérsku spoločnosť zbankrotovať namiesto toho, aby do nej investoval ďalších 70 mil. EUR. |
| --- | --- |

(164)

Záverom možno povedať, že podobne ako ocenenie založené na budúcich peňažných tokoch aj ocenenie založené na pomere trhovej a účtovnej hodnoty by súkromného investora priviedlo k záveru, že by bolo lepšie nechať jeho dcérsku spoločnosť zbankrotovať namiesto toho, aby do nej investoval ďalších 70 mil. EUR.

| (165) | Aj vzhľadom na uvedenú analýzu preto možno urobiť záver, že pre SACE bolo nevýhodnejšie udeliť tretie a štvrté opatrenie, než pristúpiť k scenáru likvidácie. |
| --- | --- |

(165)

Aj vzhľadom na uvedenú analýzu preto možno urobiť záver, že pre SACE bolo nevýhodnejšie udeliť tretie a štvrté opatrenie, než pristúpiť k scenáru likvidácie.

| (166) | Komisia ďalej konštatuje, že – ako zdôrazňuje SACE – počas krízy vložilo ďalší kapitál do svojich dcérskych spoločností poisťujúcich vývozné úvery viacero investorov na trhu. Vzhľadom na vysokú mieru neistoty a naliehavosti investori nemuseli mať v čase vykonávania týchto investícií vždy okamžite k dispozícii plnohodnotné prognózy. Avšak akcionári rekapitalizovali len tie spoločnosti poisťujúce vývozné úvery, ktoré boli pred krízou ziskové, a preto bolo pravdepodobnejšie očakávať obnovenie ich ziskovosti. SACE BT však v období pred krízou vykazovala straty. Vo vzťahu k dcérskej spoločnosti, ktorá v predkrízových rokoch vykazovala stratu alebo len tesne kryla vlastné náklady (hoci jej obchodný plán predpokladal trvalý nárast ziskovosti), by sa súkromný investor väčšmi zdráhal vložiť do nej veľké množstvo kapitálu. Overil by si, či existuje nejaká nádej dosiahnuť, že jedného dňa bude táto spoločnosť dostatočne zisková. Komisia konštatuje, že v roku 2009 sa nerobili žiadne finančné prognózy, ktoré by nasvedčovali vývoju smerom k ziskovosti. Obozretný investor by za takýchto okolností neinvestoval do spoločnosti veľké množstvo dodatočného kapitálu. |
| --- | --- |

(166)

Komisia ďalej konštatuje, že – ako zdôrazňuje SACE – počas krízy vložilo ďalší kapitál do svojich dcérskych spoločností poisťujúcich vývozné úvery viacero investorov na trhu. Vzhľadom na vysokú mieru neistoty a naliehavosti investori nemuseli mať v čase vykonávania týchto investícií vždy okamžite k dispozícii plnohodnotné prognózy. Avšak akcionári rekapitalizovali len tie spoločnosti poisťujúce vývozné úvery, ktoré boli pred krízou ziskové, a preto bolo pravdepodobnejšie očakávať obnovenie ich ziskovosti. SACE BT však v období pred krízou vykazovala straty. Vo vzťahu k dcérskej spoločnosti, ktorá v predkrízových rokoch vykazovala stratu alebo len tesne kryla vlastné náklady (hoci jej obchodný plán predpokladal trvalý nárast ziskovosti), by sa súkromný investor väčšmi zdráhal vložiť do nej veľké množstvo kapitálu. Overil by si, či existuje nejaká nádej dosiahnuť, že jedného dňa bude táto spoločnosť dostatočne zisková. Komisia konštatuje, že v roku 2009 sa nerobili žiadne finančné prognózy, ktoré by nasvedčovali vývoju smerom k ziskovosti. Obozretný investor by za takýchto okolností neinvestoval do spoločnosti veľké množstvo dodatočného kapitálu.

| (167) | SACE tvrdí, že SACE BT bola v tom čase ešte stále vo fáze začínajúceho podniku a preto sa ťažšie vyrovnávala s dôsledkami finančnej krízy. Po prvé, podľa konštatovania Komisie v roku 2008, kedy vypukla kríza, SACE BT už existovala štvrtý rok. Podľa praxe Komisie sa spoločnosť v zásade považuje za novo vytvorenú počas prvých troch rokov nasledujúcich po začatí činnosti v príslušnom odbore podnikania (127). Po druhé, aj keby bola pravda, že SACE BT bola ešte stále vo fáze začínajúceho podniku, nie je jasné, aký vplyv by to bolo malo na uplatnenie zásady investora v trhovom hospodárstve. Súkromný investor by totiž aj tak porovnával očakávanú trhovú hodnotu spoločnosti po rekapitalizácii (na základe jej očakávanej ziskovosti) a porovnal by ju s možnosťou nechať spoločnosť skrachovať alebo ju predať. Taliansko a SACE nepreukázali, že vzhľadom na to, že SACE BT sa ešte stále nachádzala vo fáze začínajúceho podniku, SACE by od nej mohol očakávať vyššiu ziskovosť v budúcnosti. Ako sa uvádza v odôvodnení 77, v jedinom obchodnom pláne, ktorý bol v tom čase k dispozícii, sa hovorilo len o návrate k vyrovnanému hospodáreniu v roku 2011. Nehovorilo sa v ňom o návrate k tvorbe zisku. |
| --- | --- |

(167)

SACE tvrdí, že SACE BT bola v tom čase ešte stále vo fáze začínajúceho podniku a preto sa ťažšie vyrovnávala s dôsledkami finančnej krízy. Po prvé, podľa konštatovania Komisie v roku 2008, kedy vypukla kríza, SACE BT už existovala štvrtý rok. Podľa praxe Komisie sa spoločnosť v zásade považuje za novo vytvorenú počas prvých troch rokov nasledujúcich po začatí činnosti v príslušnom odbore podnikania (127). Po druhé, aj keby bola pravda, že SACE BT bola ešte stále vo fáze začínajúceho podniku, nie je jasné, aký vplyv by to bolo malo na uplatnenie zásady investora v trhovom hospodárstve. Súkromný investor by totiž aj tak porovnával očakávanú trhovú hodnotu spoločnosti po rekapitalizácii (na základe jej očakávanej ziskovosti) a porovnal by ju s možnosťou nechať spoločnosť skrachovať alebo ju predať. Taliansko a SACE nepreukázali, že vzhľadom na to, že SACE BT sa ešte stále nachádzala vo fáze začínajúceho podniku, SACE by od nej mohol očakávať vyššiu ziskovosť v budúcnosti. Ako sa uvádza v odôvodnení 77, v jedinom obchodnom pláne, ktorý bol v tom čase k dispozícii, sa hovorilo len o návrate k vyrovnanému hospodáreniu v roku 2011. Nehovorilo sa v ňom o návrate k tvorbe zisku.

| (168) | Komisia preto dospela k záveru, že tretie a štvrté opatrenia predstavujú výhodu pre SACE BT tým, že jej poskytli kapitál, ktorý by nebola mohla získať na trhu. Tento kapitál umožnil spoločnosti prežiť aj napriek tomu, že neexistovali prognózy jej budúcej ziskovosti, dokonca ani v dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(168)

Komisia preto dospela k záveru, že tretie a štvrté opatrenia predstavujú výhodu pre SACE BT tým, že jej poskytli kapitál, ktorý by nebola mohla získať na trhu. Tento kapitál umožnil spoločnosti prežiť aj napriek tomu, že neexistovali prognózy jej budúcej ziskovosti, dokonca ani v dlhodobom horizonte.

V.1.2.   Pripísateľnosť a štátne prostriedky

| (169) | V odôvodneniach 73 – 78 rozhodnutia o začatí konania Komisia použila ukazovatele z veci „Stardust Marine“ (128) na preukázanie pripísateľnosti opatrenia vzhľadom na skutočnosť, že SACE je v 100 % vlastníctve štátu. Podľa ustálenej judikatúry (pozri najmä rozsudok vo veci Stardust Marine) ani v prípade, že štát má kontrolu nad štátnym podnikom a uplatňuje dominantný vplyv na jeho činnosť, nemožno predpokladať, že v konkrétnom prípade bude túto kontrolu reálne vykonávať. Preto treba určiť, či na orgány verejnej moci treba nazerať ako na subjekty, ktoré sa tým či oným spôsobom podieľali na prijatí predmetných opatrení. |
| --- | --- |

(169)

V odôvodneniach 73 – 78 rozhodnutia o začatí konania Komisia použila ukazovatele z veci „Stardust Marine“ (128) na preukázanie pripísateľnosti opatrenia vzhľadom na skutočnosť, že SACE je v 100 % vlastníctve štátu. Podľa ustálenej judikatúry (pozri najmä rozsudok vo veci Stardust Marine) ani v prípade, že štát má kontrolu nad štátnym podnikom a uplatňuje dominantný vplyv na jeho činnosť, nemožno predpokladať, že v konkrétnom prípade bude túto kontrolu reálne vykonávať. Preto treba určiť, či na orgány verejnej moci treba nazerať ako na subjekty, ktoré sa tým či oným spôsobom podieľali na prijatí predmetných opatrení.

| (170) | Avšak podľa rozsudku vo veci Stardust Marine:






  „53. | Nemožno požadovať, aby sa prostredníctvom riadneho prešetrovania preukázalo, že štátne orgány v danom prípade výslovne nabádali štátny podnik, aby udelil dotknuté opatrenia pomoci. Predovšetkým vzhľadom na blízke vzťahy medzi štátom a štátnymi podnikmi reálne hrozí, že prostredníctvom týchto podnikov by sa štátna pomoc mohla poskytovať netransparentným spôsobom a v rozpore s pravidlami o štátnej pomoci stanovenými zmluvou. |
| --- | --- | --- |

(170)

Avšak podľa rozsudku vo veci Stardust Marine:

„53.

Nemožno požadovať, aby sa prostredníctvom riadneho prešetrovania preukázalo, že štátne orgány v danom prípade výslovne nabádali štátny podnik, aby udelil dotknuté opatrenia pomoci. Predovšetkým vzhľadom na blízke vzťahy medzi štátom a štátnymi podnikmi reálne hrozí, že prostredníctvom týchto podnikov by sa štátna pomoc mohla poskytovať netransparentným spôsobom a v rozpore s pravidlami o štátnej pomoci stanovenými zmluvou.

| 54. | Navyše, práve pre nadštandardné vzťahy medzi štátom a štátnym podnikom bude pre tretiu osobu vo všeobecnosti veľmi ťažké v konkrétnom prípade preukázať, že opatrenia pomoci udelené takýmto podnikom boli v skutočnosti priznané na pokyn štátnych orgánov. |
| --- | --- |

54.

Navyše, práve pre nadštandardné vzťahy medzi štátom a štátnym podnikom bude pre tretiu osobu vo všeobecnosti veľmi ťažké v konkrétnom prípade preukázať, že opatrenia pomoci udelené takýmto podnikom boli v skutočnosti priznané na pokyn štátnych orgánov.

| 55. | Z týchto dôvodov treba pripustiť, že záver, podľa ktorého je opatrenie pomoci udelené štátnym podnikom pripísateľné štátu, možno odvodiť zo súboru ukazovateľov súvisiacich s okolnosťami prípadu a z kontextu, v ktorom bolo takéto opatrenie udelené.“ |
| --- | --- |

55.

Z týchto dôvodov treba pripustiť, že záver, podľa ktorého je opatrenie pomoci udelené štátnym podnikom pripísateľné štátu, možno odvodiť zo súboru ukazovateľov súvisiacich s okolnosťami prípadu a z kontextu, v ktorom bolo takéto opatrenie udelené.“

| (171) | V nadväznosti na to Súdny dvor uviedol nasledujúce ukazovatele, na základe ktorých je opatrenie udelené štátnym podnikom možné pripísať štátu: i) skutočnosť, že dotknutý podnik by nemohol sporné rozhodnutie prijať bez ohľadu na požiadavky štátnych orgánov; ii) skutočnosť, že štátny podnik, prostredníctvom ktorého bola pomoc poskytnutá, musí okrem faktorov organickej povahy, ktoré ho spájajú so štátom, prihliadať na usmernenia vydané ústredným orgánom štátnej správy, t. j. Comitato Interministerial per la programmazione economica (CIPE); iii) začlenenosť štátneho podniku do štruktúry verejnej správy štátu; iv) charakter činností podniku a dodržiavanie podmienok riadnej hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi pri vykonávaní týchto činností; v) právne postavenie podniku (t. j. či podlieha verejnému právu alebo všeobecnému právu obchodných spoločností); vi) intenzita dohľadu štátnych orgánov nad riadením podniku alebo vii) akýkoľvek iný ukazovateľ, v konkrétnom prípade účasť štátnych orgánov na udelení opatrenia, alebo veľmi nízka pravdepodobnosť toho, že by sa na udelení opatrenia nezúčastnili vzhľadom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje. |
| --- | --- |

(171)

V nadväznosti na to Súdny dvor uviedol nasledujúce ukazovatele, na základe ktorých je opatrenie udelené štátnym podnikom možné pripísať štátu: i) skutočnosť, že dotknutý podnik by nemohol sporné rozhodnutie prijať bez ohľadu na požiadavky štátnych orgánov; ii) skutočnosť, že štátny podnik, prostredníctvom ktorého bola pomoc poskytnutá, musí okrem faktorov organickej povahy, ktoré ho spájajú so štátom, prihliadať na usmernenia vydané ústredným orgánom štátnej správy, t. j. Comitato Interministerial per la programmazione economica (CIPE); iii) začlenenosť štátneho podniku do štruktúry verejnej správy štátu; iv) charakter činností podniku a dodržiavanie podmienok riadnej hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi pri vykonávaní týchto činností; v) právne postavenie podniku (t. j. či podlieha verejnému právu alebo všeobecnému právu obchodných spoločností); vi) intenzita dohľadu štátnych orgánov nad riadením podniku alebo vii) akýkoľvek iný ukazovateľ, v konkrétnom prípade účasť štátnych orgánov na udelení opatrenia, alebo veľmi nízka pravdepodobnosť toho, že by sa na udelení opatrenia nezúčastnili vzhľadom na jeho rozsah, obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje.

| (172) | Komisia v odôvodnení 79 rozhodnutia o začatí konania ďalej dospela k záveru, že bolo veľmi nepravdepodobné, že by prešetrované opatrenia boli udelené bez účasti štátu. |
| --- | --- |

(172)

Komisia v odôvodnení 79 rozhodnutia o začatí konania ďalej dospela k záveru, že bolo veľmi nepravdepodobné, že by prešetrované opatrenia boli udelené bez účasti štátu.

| (173) | V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Taliansko a SACE tvrdili, že žiadne zo štyroch opatrení nebolo pripísateľné štátu, pretože SACE o nich rozhodla úplne nezávisle od štátu. Na podporu svojho tvrdenia, že opatrenia nie sú pripísateľné štátu, Taliansko poskytlo ďalšie faktické informácie a zdôvodnenia. |
| --- | --- |

(173)

V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Taliansko a SACE tvrdili, že žiadne zo štyroch opatrení nebolo pripísateľné štátu, pretože SACE o nich rozhodla úplne nezávisle od štátu. Na podporu svojho tvrdenia, že opatrenia nie sú pripísateľné štátu, Taliansko poskytlo ďalšie faktické informácie a zdôvodnenia.

| (174) | Pokiaľ ide o judikatúru uvádzanú Talianskom treba poznamenať, že Komisia v rozhodnutí súvisiacom s vecou Olympic Airways síce spomínala kritériá z veci „Stardust Marine“, ale v skutočnosti ich neuplatňovala. Súdny dvor konštatoval, že Komisia v skutočnosti jednoducho predpokladala, že opatrenie bolo pripísateľné gréckemu štátu bez toho, aby uviedla akékoľvek dôvody na podporu tohto predpokladu (129). Súdny dvor preto rozhodol, že zdôvodnenie Komisie nie je dostatočné na to, aby pomoc v danom prípade bola vyhlásená za pripísateľnú, ale nerozhodol, že pripísateľné nie je opatrenie ako také. |
| --- | --- |

(174)

Pokiaľ ide o judikatúru uvádzanú Talianskom treba poznamenať, že Komisia v rozhodnutí súvisiacom s vecou Olympic Airways síce spomínala kritériá z veci „Stardust Marine“, ale v skutočnosti ich neuplatňovala. Súdny dvor konštatoval, že Komisia v skutočnosti jednoducho predpokladala, že opatrenie bolo pripísateľné gréckemu štátu bez toho, aby uviedla akékoľvek dôvody na podporu tohto predpokladu (129). Súdny dvor preto rozhodol, že zdôvodnenie Komisie nie je dostatočné na to, aby pomoc v danom prípade bola vyhlásená za pripísateľnú, ale nerozhodol, že pripísateľné nie je opatrenie ako také.

| (175) | Pokiaľ ide o rozsudok vo veci SIC-RTP (130), na ktorý odkazujú talianske orgány, Komisia uvádza, že v tomto rozsudku Všeobecný súd potvrdil hodnotenie Komisie, podľa ktorého niektoré namietané rozhodnutia niekdajšej štátom vlastnenej spoločnosti Portugal Telecom (t. j. rozhodnutie akceptovať oneskorené zaplatenie sieťového poplatku verejnoprávnym vysielateľom RTP) neboli pripísateľné štátu. Rozsudok Všeobecného súdu však vychádzal z konkrétnych okolností prípadu. Vo veci SIC-RTP súd medziiným konštatoval najmä to, že žalobca nespochybnil hodnotenie Komisie, podľa ktorého okolnosti platby súviseli najmä so sporom medzi RTP a Portugal Telecom o výške sieťového poplatku (131). Všeobecný súd okrem toho konštatoval, že podľa zistenia Komisie, ktoré žalobca nespochybnil, správanie Portugal Telecom sa po jej privatizácii nezmenilo (132). Je teda zrejmé, že hodnotenie Všeobecného súdu sa týkalo konkrétnej situácie, ktorá bola veľmi odlišná od situácie v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(175)

Pokiaľ ide o rozsudok vo veci SIC-RTP (130), na ktorý odkazujú talianske orgány, Komisia uvádza, že v tomto rozsudku Všeobecný súd potvrdil hodnotenie Komisie, podľa ktorého niektoré namietané rozhodnutia niekdajšej štátom vlastnenej spoločnosti Portugal Telecom (t. j. rozhodnutie akceptovať oneskorené zaplatenie sieťového poplatku verejnoprávnym vysielateľom RTP) neboli pripísateľné štátu. Rozsudok Všeobecného súdu však vychádzal z konkrétnych okolností prípadu. Vo veci SIC-RTP súd medziiným konštatoval najmä to, že žalobca nespochybnil hodnotenie Komisie, podľa ktorého okolnosti platby súviseli najmä so sporom medzi RTP a Portugal Telecom o výške sieťového poplatku (131). Všeobecný súd okrem toho konštatoval, že podľa zistenia Komisie, ktoré žalobca nespochybnil, správanie Portugal Telecom sa po jej privatizácii nezmenilo (132). Je teda zrejmé, že hodnotenie Všeobecného súdu sa týkalo konkrétnej situácie, ktorá bola veľmi odlišná od situácie v tomto rozhodnutí.

| (176) | Komisia našla ďalšie dôkazy o pripísateľnosti opatrení v dodatočných dokumentoch poskytnutých Talianskom a SACE. Podobne ako v rozhodnutí o začatí konania sa s cieľom preukázať pripísateľnosť druhého, tretieho a štvrtého opatrenia v tomto rozhodnutí použili ukazovatele z veci „Stardust Marine“. |
| --- | --- |

(176)

Komisia našla ďalšie dôkazy o pripísateľnosti opatrení v dodatočných dokumentoch poskytnutých Talianskom a SACE. Podobne ako v rozhodnutí o začatí konania sa s cieľom preukázať pripísateľnosť druhého, tretieho a štvrtého opatrenia v tomto rozhodnutí použili ukazovatele z veci „Stardust Marine“.

| (177) | Hoci SACE nie je začlenená do verejnej správy a nevykonáva oficiálnu právomoc, Komisia sa domnieva, že ďalej uvedené všeobecné ukazovatele preukazujú, že opatrenia, ktoré poskytla SACE, sú pripísateľné štátu (133).






  a) | Všetci členovia správnej rady SACE („Consiglio di Amministrazione“) sú menovaní na návrh talianskeho štátu podľa článku 6 ods. 2 legislatívneho nariadenia č. 269/2003 (134). |
| --- | --- | --- |

(177)

Hoci SACE nie je začlenená do verejnej správy a nevykonáva oficiálnu právomoc, Komisia sa domnieva, že ďalej uvedené všeobecné ukazovatele preukazujú, že opatrenia, ktoré poskytla SACE, sú pripísateľné štátu (133).

a)

Všetci členovia správnej rady SACE („Consiglio di Amministrazione“) sú menovaní na návrh talianskeho štátu podľa článku 6 ods. 2 legislatívneho nariadenia č. 269/2003 (134).

| b) | SACE nevykonáva svoju činnosť „na trhu v podmienkach riadnej hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi“:






  i) | Poslaním SACE v roku 2004 bolo (a dodnes je) udržiavať a podporovať konkurencieschopnosť talianskej ekonomiky a spoločnosť v zásade poskytuje krytie neobchodovateľných rizík v zmysle oznámenia o vývozných úveroch (t. j. oblasť, v ktorej spoločnosť pôsobí, sa nepovažuje za takú, pre ktorú platia normálne podmienky trhovej hospodárskej súťaže). |
| --- | --- | --- |

b)

SACE nevykonáva svoju činnosť „na trhu v podmienkach riadnej hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi“:

i)

Poslaním SACE v roku 2004 bolo (a dodnes je) udržiavať a podporovať konkurencieschopnosť talianskej ekonomiky a spoločnosť v zásade poskytuje krytie neobchodovateľných rizík v zmysle oznámenia o vývozných úveroch (t. j. oblasť, v ktorej spoločnosť pôsobí, sa nepovažuje za takú, pre ktorú platia normálne podmienky trhovej hospodárskej súťaže).

| ii) | Na činnosť SACE sa vždy vzťahovala výhoda štátnej záruky, ktorá sa líšila od výhod umožnených podľa pravidiel štátnej pomoci pre iné štátne podniky súťažiace so súkromnými trhovými subjektmi. |
| --- | --- |

ii)

Na činnosť SACE sa vždy vzťahovala výhoda štátnej záruky, ktorá sa líšila od výhod umožnených podľa pravidiel štátnej pomoci pre iné štátne podniky súťažiace so súkromnými trhovými subjektmi.

| iii) | Finančné výkazy SACE podliehajú kontrole dvora audítorov a Ministerstvo hospodárstva a financií musí talianskemu parlamentu predkladať výročné správy o jej činnosti. |
| --- | --- |

iii)

Finančné výkazy SACE podliehajú kontrole dvora audítorov a Ministerstvo hospodárstva a financií musí talianskemu parlamentu predkladať výročné správy o jej činnosti.

| iv) | V súvislosti s vplyvom štátu na prideľovanie finančných prostriedkov pre SACE je CIPE povinný prediskutovať najneskôr do 30. júna každého roku finančné prognózy spoločnosti a jej finančné potreby vzhľadom na určité riziká a určiť globálne limity pre neobchodovateľné riziká, ktoré má prevziať SACE, s rozdelením na záruky na dobu kratšiu a dobu dlhšiu ako 24 mesiacov (135). |
| --- | --- |

iv)

V súvislosti s vplyvom štátu na prideľovanie finančných prostriedkov pre SACE je CIPE povinný prediskutovať najneskôr do 30. júna každého roku finančné prognózy spoločnosti a jej finančné potreby vzhľadom na určité riziká a určiť globálne limity pre neobchodovateľné riziká, ktoré má prevziať SACE, s rozdelením na záruky na dobu kratšiu a dobu dlhšiu ako 24 mesiacov (135).

| c) | V stanovách SACE BT sa stanovuje, že okrem právnych predpisov bežne platných pre súkromné poisťovne sa na SACE BT vzťahujú aj ustanovenia zákona (136), podľa ktorého v prípade vytvorenia nového právneho subjektu s cieľom pokrývať obchodovateľné riziká by SACE nemala vlastniť menej ako 30 % jeho imania. Zdalo by sa teda, že aj po vzniku SACE BT mal taliansky štát vplyv na jej kontinuálnu podporu (druhé, tretie a štvrté opatrenie) do tej miery, že vyššie uvedené právne ustanovenie vylučovalo ukončenie a/alebo predaj týchto rizík v plnom rozsahu trhovému subjektu (137). |
| --- | --- |

c)

V stanovách SACE BT sa stanovuje, že okrem právnych predpisov bežne platných pre súkromné poisťovne sa na SACE BT vzťahujú aj ustanovenia zákona (136), podľa ktorého v prípade vytvorenia nového právneho subjektu s cieľom pokrývať obchodovateľné riziká by SACE nemala vlastniť menej ako 30 % jeho imania. Zdalo by sa teda, že aj po vzniku SACE BT mal taliansky štát vplyv na jej kontinuálnu podporu (druhé, tretie a štvrté opatrenie) do tej miery, že vyššie uvedené právne ustanovenie vylučovalo ukončenie a/alebo predaj týchto rizík v plnom rozsahu trhovému subjektu (137).

| (178) | Okrem všeobecných ukazovateľov uvedených v odôvodnení 177 možno identifikovať ostatné ukazovatele konkrétne súvisiace s podmienkami udelenia druhého, tretieho a štvrtého opatrenia:






  a) | Dvaja zo štyroch členov („Consiglieri“) správnej rady SACE („Consiglio di Amministrazione“) zastávali v čase udelenia druhého, tretieho a štvrtého opatrenia manažérske pozície v talianskej administratíve (138), t. j. na bývalom Ministerstve pre zahraničný obchod (dnešné Ministerstvo pre hospodársky rozvoj) a Ministerstve zahraničných vecí. Z tejto pozície člen správnej rady SACE, ktorý zastával aj riadiacu pozíciu na Ministerstve zahraničných vecí (splnomocnený minister, generálny riaditeľ pre mnohostrannú hospodársku a finančnú spoluprácu, talianske Ministerstvo zahraničných vecí), uviedol na zasadnutí správnej rady SACE 1. apríla 2009, že by nemalo dôjsť k zníženiu poistnej kapacity „ani v neobchodovateľnom sektore, ani v prípade obchodovateľných rizík“ (139). Navyše, člen správnej rady SACE, ktorý tiež zastával riadiacu pozíciu na Ministerstve zahraničného obchodu (dnešné Ministerstvo pre hospodársky rozvoj – riaditeľ generálnej divízie pre politiku internacionalizácie Ministerstva zahraničného obchodu), uviedol na tom istom zasadnutí správnej rady SACE z 1. apríla 2009, že „externé prostredie nie vždy jasne vníma podporu, ktorú systému [talianskych podnikov] poskytuje SACE, s čím súvisí aj dôležitosť podpory SACE BT aj prostredníctvom jej rekapitalizácie“ (140). |
| --- | --- | --- |

(178)

Okrem všeobecných ukazovateľov uvedených v odôvodnení 177 možno identifikovať ostatné ukazovatele konkrétne súvisiace s podmienkami udelenia druhého, tretieho a štvrtého opatrenia:

a)

Dvaja zo štyroch členov („Consiglieri“) správnej rady SACE („Consiglio di Amministrazione“) zastávali v čase udelenia druhého, tretieho a štvrtého opatrenia manažérske pozície v talianskej administratíve (138), t. j. na bývalom Ministerstve pre zahraničný obchod (dnešné Ministerstvo pre hospodársky rozvoj) a Ministerstve zahraničných vecí. Z tejto pozície člen správnej rady SACE, ktorý zastával aj riadiacu pozíciu na Ministerstve zahraničných vecí (splnomocnený minister, generálny riaditeľ pre mnohostrannú hospodársku a finančnú spoluprácu, talianske Ministerstvo zahraničných vecí), uviedol na zasadnutí správnej rady SACE 1. apríla 2009, že by nemalo dôjsť k zníženiu poistnej kapacity „ani v neobchodovateľnom sektore, ani v prípade obchodovateľných rizík“ (139). Navyše, člen správnej rady SACE, ktorý tiež zastával riadiacu pozíciu na Ministerstve zahraničného obchodu (dnešné Ministerstvo pre hospodársky rozvoj – riaditeľ generálnej divízie pre politiku internacionalizácie Ministerstva zahraničného obchodu), uviedol na tom istom zasadnutí správnej rady SACE z 1. apríla 2009, že „externé prostredie nie vždy jasne vníma podporu, ktorú systému [talianskych podnikov] poskytuje SACE, s čím súvisí aj dôležitosť podpory SACE BT aj prostredníctvom jej rekapitalizácie“ (140).

| b) | Úloha materskej spoločnosti SACE a ďalších spoločností skupiny, teda vrátane SACE BT, sa uznávala ako dôležitá pre oživenie talianskej ekonomiky. Na zasadnutí 1. apríla 2009 správna rada SACE uznala, že je dôležité poskytnúť podporu SACE BT, aby skupina SACE mohla plniť svoju inštitucionálnu úlohu podpory talianskych spoločností (141). Toto stanovisko bolo zopakované v tlačovej správe z 1. apríla 2009 k uverejneniu konsolidovaných výsledkov skupiny SACE (142), kde sa uvádza, že: „Správna rada zdôraznila úlohu skupiny SACE pri podpore talianskej ekonomiky. Táto úloha má osobitný strategický význam v súčasnej hospodárskej a finančnej situácii, ktorá nepredstavuje iba typický pokles hospodárskeho cyklu. Správna rada je presvedčená, že finančné opatrenia a odborná spôsobilosť SACE môžu významne prispieť k oživeniu talianskeho hospodárstva.“ Tieto vyhlásenia potvrdzujú vyššie uvedený záver, že povaha činností SACE nie je zameraná iba na zisk a na bežné podmienky trhovej hospodárskej súťaže (143). SACE sa tak odlišuje od iných podnikov vo vlastníctve štátu, ktoré majú čisto komerčné ciele, ako je napr. iba zabezpečenie návratnosti vlastného kapitálu a rozdeľovanie vytvoreného zisku prostredníctvom dividend. Posilňuje sa tak záver, že štát použil SACE ako nástroj na vykonávanie jeho hlavného poslania, ktorým je podpora hospodárskeho rozvoja krajiny. Podobne aj zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 26. mája 2009, kedy správna rada oznámila svoj úmysel podporiť SACE BT prostredníctvom druhého, tretieho a štvrtého opatrenia, naznačuje, že dôvodom pre udelenie tejto podpory bola aj úloha SACE BT prispievať k rozvoju talianskych podnikov (144). Navyše sa zdá, že opatrenia prijaté v čase finančnej krízy na podporu SACE BT môžu súvisieť aj s úlohou skupiny pri podpore oživenia talianskej ekonomiky. |
| --- | --- |

b)

Úloha materskej spoločnosti SACE a ďalších spoločností skupiny, teda vrátane SACE BT, sa uznávala ako dôležitá pre oživenie talianskej ekonomiky. Na zasadnutí 1. apríla 2009 správna rada SACE uznala, že je dôležité poskytnúť podporu SACE BT, aby skupina SACE mohla plniť svoju inštitucionálnu úlohu podpory talianskych spoločností (141). Toto stanovisko bolo zopakované v tlačovej správe z 1. apríla 2009 k uverejneniu konsolidovaných výsledkov skupiny SACE (142), kde sa uvádza, že: „Správna rada zdôraznila úlohu skupiny SACE pri podpore talianskej ekonomiky. Táto úloha má osobitný strategický význam v súčasnej hospodárskej a finančnej situácii, ktorá nepredstavuje iba typický pokles hospodárskeho cyklu. Správna rada je presvedčená, že finančné opatrenia a odborná spôsobilosť SACE môžu významne prispieť k oživeniu talianskeho hospodárstva.“ Tieto vyhlásenia potvrdzujú vyššie uvedený záver, že povaha činností SACE nie je zameraná iba na zisk a na bežné podmienky trhovej hospodárskej súťaže (143). SACE sa tak odlišuje od iných podnikov vo vlastníctve štátu, ktoré majú čisto komerčné ciele, ako je napr. iba zabezpečenie návratnosti vlastného kapitálu a rozdeľovanie vytvoreného zisku prostredníctvom dividend. Posilňuje sa tak záver, že štát použil SACE ako nástroj na vykonávanie jeho hlavného poslania, ktorým je podpora hospodárskeho rozvoja krajiny. Podobne aj zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 26. mája 2009, kedy správna rada oznámila svoj úmysel podporiť SACE BT prostredníctvom druhého, tretieho a štvrtého opatrenia, naznačuje, že dôvodom pre udelenie tejto podpory bola aj úloha SACE BT prispievať k rozvoju talianskych podnikov (144). Navyše sa zdá, že opatrenia prijaté v čase finančnej krízy na podporu SACE BT môžu súvisieť aj s úlohou skupiny pri podpore oživenia talianskej ekonomiky.

| c) | Existuje dosť faktov umožňujúcich tvrdiť, že poslanie SACE BT presahuje ciele súkromného hospodárskeho subjektu. Toto poslanie sa uznáva aj v zápisnici zo zasadnutia správnej rady SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) z 27. mája 2009 v súvislosti s diskusiou o revidovanom rozpočte SACE BT na rok 2009 a o rekapitalizácii vo výške 70 mil. EUR potrebnou na dosiahnutie súladu s požiadavkami solventnosti: „[...]“ (145), (146). |
| --- | --- |

c)

Existuje dosť faktov umožňujúcich tvrdiť, že poslanie SACE BT presahuje ciele súkromného hospodárskeho subjektu. Toto poslanie sa uznáva aj v zápisnici zo zasadnutia správnej rady SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) z 27. mája 2009 v súvislosti s diskusiou o revidovanom rozpočte SACE BT na rok 2009 a o rekapitalizácii vo výške 70 mil. EUR potrebnou na dosiahnutie súladu s požiadavkami solventnosti: „[...]“ (145), (146).

| (179) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, divízia SACE pre riadenie rizika v oznámení z 19. marca 2009 (147) (ktorého cieľom bolo overiť, či odhadovaný zisk SACE vyplývajúci zo zaistnej zmluvy zodpovedal prevzatému riziku) vydala kladné stanovisko pre vedenie SACE týkajúce sa účasti spoločnosti na zaistnej zmluve. Na zasadnutí 1. apríla 2009 správna rada SACE schválila účasť SACE na zmluve so SACE BT o škodovej nadmiere v sume, ktorá nebola pokrytá trhovými zaisťovateľmi, až po potenciálnu stratu vo výške 48 mil. EUR, a to za rovnakých podmienok ako boli podmienky akceptované súkromnými zaisťovateľmi. Toto opatrenie v prospech SACE BT by spoločnosti pomohlo zachovať si svoju poisťovaciu kapacitu, najmä pre malé a stredné podniky (148). |
| --- | --- |

(179)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, divízia SACE pre riadenie rizika v oznámení z 19. marca 2009 (147) (ktorého cieľom bolo overiť, či odhadovaný zisk SACE vyplývajúci zo zaistnej zmluvy zodpovedal prevzatému riziku) vydala kladné stanovisko pre vedenie SACE týkajúce sa účasti spoločnosti na zaistnej zmluve. Na zasadnutí 1. apríla 2009 správna rada SACE schválila účasť SACE na zmluve so SACE BT o škodovej nadmiere v sume, ktorá nebola pokrytá trhovými zaisťovateľmi, až po potenciálnu stratu vo výške 48 mil. EUR, a to za rovnakých podmienok ako boli podmienky akceptované súkromnými zaisťovateľmi. Toto opatrenie v prospech SACE BT by spoločnosti pomohlo zachovať si svoju poisťovaciu kapacitu, najmä pre malé a stredné podniky (148).

| (180) | Na záver možno povedať, že hodnotenie Komisie uvedené v odôvodneniach 177, 178 a 179 ukazuje, že SACE je úzko prepojená na talianske štátne orgány a používa sa na plnenie úloh v hospodárskych záležitostiach, ktoré tradične patria do pôsobnosti týchto orgánov. Aj vzhľadom na hospodársky a politický význam dotknutých opatrení a na pretrvávajúce úzke prepojenie štátu a SACE sa Komisia domnieva, že existuje dostatok informácií umožňujúcich považovať druhé, tretie a štvrté opatrenie za pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(180)

Na záver možno povedať, že hodnotenie Komisie uvedené v odôvodneniach 177, 178 a 179 ukazuje, že SACE je úzko prepojená na talianske štátne orgány a používa sa na plnenie úloh v hospodárskych záležitostiach, ktoré tradične patria do pôsobnosti týchto orgánov. Aj vzhľadom na hospodársky a politický význam dotknutých opatrení a na pretrvávajúce úzke prepojenie štátu a SACE sa Komisia domnieva, že existuje dostatok informácií umožňujúcich považovať druhé, tretie a štvrté opatrenie za pripísateľné štátu.

V.1.3.   Selektivita

| (181) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Komisia berie na vedomie tvrdenie Talianska, že stanovy SACE umožňovali spoločnosti uzatvárať zaistné a spolupoistné zmluvy aj s inými súkromnými poisťovateľmi, než je SACE BT (149). Napriek tomuto ustanoveniu však Taliansko nepreukázalo, že by SACE bola mohla ponúknuť zaistenie všetkým súkromným poisťovateľom za rovnakých podmienok. V každom prípade bolo preukázané, že uzatvorila zaistnú zmluvu iba so SACE BT, a to za podmienok, ktoré nezodpovedali trhovým podmienkam. Preto nemožno pochybovať o tom, že toto konkrétne opatrenie týkajúce sa SACE BT je selektívne |
| --- | --- |

(181)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, Komisia berie na vedomie tvrdenie Talianska, že stanovy SACE umožňovali spoločnosti uzatvárať zaistné a spolupoistné zmluvy aj s inými súkromnými poisťovateľmi, než je SACE BT (149). Napriek tomuto ustanoveniu však Taliansko nepreukázalo, že by SACE bola mohla ponúknuť zaistenie všetkým súkromným poisťovateľom za rovnakých podmienok. V každom prípade bolo preukázané, že uzatvorila zaistnú zmluvu iba so SACE BT, a to za podmienok, ktoré nezodpovedali trhovým podmienkam. Preto nemožno pochybovať o tom, že toto konkrétne opatrenie týkajúce sa SACE BT je selektívne

| (182) | Pokiaľ ide o tretie opatrenie, predpokladalo sa len pre jednu spoločnosť, SACE BT. Preto je toto opatrenie selektívne. |
| --- | --- |

(182)

Pokiaľ ide o tretie opatrenie, predpokladalo sa len pre jednu spoločnosť, SACE BT. Preto je toto opatrenie selektívne.

| (183) | Pokiaľ ide o štvrté opatrenie, predpokladalo sa len pre jednu spoločnosť, SACE BT. Preto je toto opatrenie selektívne. |
| --- | --- |

(183)

Pokiaľ ide o štvrté opatrenie, predpokladalo sa len pre jednu spoločnosť, SACE BT. Preto je toto opatrenie selektívne.

V.1.4.   Narušenie hospodárskej súťaže

| (184) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, toto opatrenie umožnilo SACE BT upísať vyšší objem poistného, než by to bola mohla urobiť bez zaistenia zo strany SACE, a prevziať menšie riziko na vlastný účet. Komisia preto dospela k záveru, že druhé opatrenie narušilo hospodársku súťaž (150). |
| --- | --- |

(184)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, toto opatrenie umožnilo SACE BT upísať vyšší objem poistného, než by to bola mohla urobiť bez zaistenia zo strany SACE, a prevziať menšie riziko na vlastný účet. Komisia preto dospela k záveru, že druhé opatrenie narušilo hospodársku súťaž (150).

| (185) | Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, v bode 3.2 oznámenia o vývozných úveroch sa uvádza, že poskytnutie kapitálu zo strany štátu pre určité podniky, ktoré predstavuje štátnu pomoc v prípade, že sa podnik nespráva ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, narúša hospodársku súťaž (151). Komisia má vážne pochybnosti o tom, či by bez opatrení urobených zo strany SACE bola SACE BT mohla za normálnych podmienok pokračovať v činnosti. Je pravdepodobné, že bez tohto kapitálu by SACE BT nebola mohla splniť svoje regulatórne kapitálové požiadavky a bola by nesolventná. Bez kapitálovej injekcie štátu by SACE BT bola prinajmenšom musela uzavrieť oveľa menej nových poistných zmlúv. Bola by musela výrazne obmedziť svoju prítomnosť na trhu. Avšak, ako sa uvádza v tabuľke 6, svoju prítomnosť na trhu významne rozšírila. Preto aj tretie a štvrté opatrenia narúšajú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(185)

Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, v bode 3.2 oznámenia o vývozných úveroch sa uvádza, že poskytnutie kapitálu zo strany štátu pre určité podniky, ktoré predstavuje štátnu pomoc v prípade, že sa podnik nespráva ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, narúša hospodársku súťaž (151). Komisia má vážne pochybnosti o tom, či by bez opatrení urobených zo strany SACE bola SACE BT mohla za normálnych podmienok pokračovať v činnosti. Je pravdepodobné, že bez tohto kapitálu by SACE BT nebola mohla splniť svoje regulatórne kapitálové požiadavky a bola by nesolventná. Bez kapitálovej injekcie štátu by SACE BT bola prinajmenšom musela uzavrieť oveľa menej nových poistných zmlúv. Bola by musela výrazne obmedziť svoju prítomnosť na trhu. Avšak, ako sa uvádza v tabuľke 6, svoju prítomnosť na trhu významne rozšírila. Preto aj tretie a štvrté opatrenia narúšajú hospodársku súťaž.

V.1.5.   Účinok na obchod

| (186) | Trh poistenia vývozných úverov a iných poisťovacích služieb, aké poskytuje SACE BT, je otvorený pre obchod medzi členskými štátmi a v rámci Únie na ňom aktívne pôsobia mnohé subjekty z rôznych členských štátov. V Taliansku sú konkurentmi SACE BT dcérske spoločnosti zahraničných firiem (pozri tabuľku 6).

  Tabuľka 6


  Pozícia SACE BT na talianskom trhu úverového poistenia a zárukového poistenia (%) | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Gruppo Allianz | 27,3 | 27,1 | 25,5 | 23,3 | 20,8 |
| 2. | Coface Assicurazioni | 14,2 | 13,7 | 13,5 | 13,7 | 15,9 |
| 3. | Atradius | 13,4 | 12,6 | 11,0 | 8,8 | 7,7 |
| 4. | Gruppo Fondiaria-SAI | 8,5 | 8,8 | 9,1 | 9,3 | 9,7 |
| 5. | Gruppo Generali (152) | 10,3 | 8,6 | 8,4 | 9,0 | 8,8 |
| 6. | Gruppo SACE BT | 4,7 | 6,4 | 8,2 | 9,0 | 8,6 |
| 7. | Gruppo Unipol (UGF) | 4,4 | 4,4 | 4,4 | 4,3 | 4,3 |
| 8. | Gruppo Reale Mutua | 4,4 | 4,3 | 4,3 | 3,9 | 4,3 |
| 9. | Gruppo Zurich Italia (152) | 3,1 | 2,7 | 3,1 | 2,9 | 2,7 |
| 10. | Iní | 9,6 | 11,3 | 12,5 | 15,7 | 17,2 |

(186)

Trh poistenia vývozných úverov a iných poisťovacích služieb, aké poskytuje SACE BT, je otvorený pre obchod medzi členskými štátmi a v rámci Únie na ňom aktívne pôsobia mnohé subjekty z rôznych členských štátov. V Taliansku sú konkurentmi SACE BT dcérske spoločnosti zahraničných firiem (pozri tabuľku 6).

Tabuľka 6

Pozícia SACE BT na talianskom trhu úverového poistenia a zárukového poistenia (%)

2006

2007

2008

2009

2010

1.

Gruppo Allianz

27,3

27,1

25,5

23,3

20,8

2.

Coface Assicurazioni

14,2

13,7

13,5

13,7

15,9

3.

Atradius

13,4

12,6

11,0

8,8

7,7

4.

Gruppo Fondiaria-SAI

8,5

8,8

9,1

9,3

9,7

5.

Gruppo Generali (152)

10,3

8,6

8,4

9,0

8,8

6.

Gruppo SACE BT

4,7

6,4

8,2

9,0

8,6

7.

Gruppo Unipol (UGF)

4,4

4,4

4,4

4,3

4,3

8.

Gruppo Reale Mutua

4,4

4,3

4,3

3,9

4,3

9.

Gruppo Zurich Italia (152)

3,1

2,7

3,1

2,9

2,7

10.

Iní

9,6

11,3

12,5

15,7

17,2

| (187) | V dôsledku toho a v súlade s bodom 3.2 oznámenia o vývozných úveroch má každá výhoda poskytnutá spoločnosti účinky na obchod. |
| --- | --- |

(187)

V dôsledku toho a v súlade s bodom 3.2 oznámenia o vývozných úveroch má každá výhoda poskytnutá spoločnosti účinky na obchod.

V.1.6.   Uplatňovanie nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis („nariadenie o pomoci de minimis“)
   (153)

| (188) | Nariadenie (ES) č. 1998/2006 vymedzuje prah, pod ktorým sa opatrenia pomoci považujú za nespĺňajúce všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a teda nepodliehajú oznamovaciemu konaniu stanovenému v článku 108 ods. 3 zmluvy. Vzhľadom na výšku pomoci poskytnutej SACE BT by prah 200 000 EUR stanovený v nariadení de minimis nebol prekročený iba pri druhom opatrení. V odôvodnení 128 Komisia vyčíslila výšku pomoci v druhom opatrení na 156 000 EUR. |
| --- | --- |

(188)

Nariadenie (ES) č. 1998/2006 vymedzuje prah, pod ktorým sa opatrenia pomoci považujú za nespĺňajúce všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a teda nepodliehajú oznamovaciemu konaniu stanovenému v článku 108 ods. 3 zmluvy. Vzhľadom na výšku pomoci poskytnutej SACE BT by prah 200 000 EUR stanovený v nariadení de minimis nebol prekročený iba pri druhom opatrení. V odôvodnení 128 Komisia vyčíslila výšku pomoci v druhom opatrení na 156 000 EUR.

| (189) | Taliansko však neodkazovalo na nariadenie (ES) č. 1998/2006 a nepreukázalo, že v čase udelenia druhého opatrenia SACE BT spĺňala podmienky stanovené v uvedenom nariadení. |
| --- | --- |

(189)

Taliansko však neodkazovalo na nariadenie (ES) č. 1998/2006 a nepreukázalo, že v čase udelenia druhého opatrenia SACE BT spĺňala podmienky stanovené v uvedenom nariadení.

| (190) | Navyše nariadenie (ES) č. 1998/2006 sa nevzťahuje na podniky v ťažkostiach. V tomto ohľade Taliansko nepovažovalo SACE BT za podnik v ťažkostiach v súlade s usmerneniami o záchrane a reštrukturalizácii (154). Taliansko však neposkytlo dostatok dôkazov na podporu tohto stanoviska. Ako je stanovené v usmerneniach o záchrane a reštrukturalizácii, medzi obvyklé znaky toho, že podnik je v ťažkostiach, patria rastúce straty, nadmerná kapacita a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív. SACE BT vykázala významné straty tak v roku 2008 (približne vo výške 29,5 mil. EUR), ako aj v roku 2009 (približne vo výške 34 mil. EUR), ktoré podnietili jej akcionára k intervencii formou významnej rekapitalizácie. Navyše, ako tvrdí Taliansko, aktíva nepostačovali na krytie rezervy už na konci prvého polroka 2009, t. j. na konci júna 2009 bola potrebná suma 23 mil. EUR a na konci roka 2009 suma 68 mil. EUR (155). |
| --- | --- |

(190)

Navyše nariadenie (ES) č. 1998/2006 sa nevzťahuje na podniky v ťažkostiach. V tomto ohľade Taliansko nepovažovalo SACE BT za podnik v ťažkostiach v súlade s usmerneniami o záchrane a reštrukturalizácii (154). Taliansko však neposkytlo dostatok dôkazov na podporu tohto stanoviska. Ako je stanovené v usmerneniach o záchrane a reštrukturalizácii, medzi obvyklé znaky toho, že podnik je v ťažkostiach, patria rastúce straty, nadmerná kapacita a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív. SACE BT vykázala významné straty tak v roku 2008 (približne vo výške 29,5 mil. EUR), ako aj v roku 2009 (približne vo výške 34 mil. EUR), ktoré podnietili jej akcionára k intervencii formou významnej rekapitalizácie. Navyše, ako tvrdí Taliansko, aktíva nepostačovali na krytie rezervy už na konci prvého polroka 2009, t. j. na konci júna 2009 bola potrebná suma 23 mil. EUR a na konci roka 2009 suma 68 mil. EUR (155).

| (191) | Po druhé, aj keby bola SACE BT oprávnená dostať pomoc de minimis, pred poskytnutím tejto pomoci by Taliansko bolo muselo od SACE BT získať vyhlásenie o všetkých ostatných typoch pomoci de minimis poskytnutej v predchádzajúcich dvoch fiškálnych rokoch a v bežnom fiškálnom roku (156). Okrem toho, ak Taliansko malo v úmysle poskytnúť SACE BT pomoc de minimis, malo písomne informovať SACE BT o výške zamýšľanej pomoci (vyjadrenej ako ekvivalent hrubého grantu) a o jej povahe de minimis. Taliansko takéto dokumenty Komisii neposkytlo. |
| --- | --- |

(191)

Po druhé, aj keby bola SACE BT oprávnená dostať pomoc de minimis, pred poskytnutím tejto pomoci by Taliansko bolo muselo od SACE BT získať vyhlásenie o všetkých ostatných typoch pomoci de minimis poskytnutej v predchádzajúcich dvoch fiškálnych rokoch a v bežnom fiškálnom roku (156). Okrem toho, ak Taliansko malo v úmysle poskytnúť SACE BT pomoc de minimis, malo písomne informovať SACE BT o výške zamýšľanej pomoci (vyjadrenej ako ekvivalent hrubého grantu) a o jej povahe de minimis. Taliansko takéto dokumenty Komisii neposkytlo.

| (192) | Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti Komisia nemôže považovať druhé opatrenie za pomoc de minimis. |
| --- | --- |

(192)

Vzhľadom na všetky uvedené skutočnosti Komisia nemôže považovať druhé opatrenie za pomoc de minimis.

V.1.7.   Záver o existencii štátnej pomoci

| (193) | S ohľadom na vyššie uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že druhé, tretie a štvrté opatrenie predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(193)

S ohľadom na vyššie uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že druhé, tretie a štvrté opatrenie predstavujú štátnu pomoc.

V. 2.   KVALIFIKÁCIA AKO NOVÁ POMOC ALEBO EXISTUJÚCA POMOC

| (194) | Komisia sa domnieva, že druhé, tretie a štvrté opatrenie nemožno považovať za udelené pred dňom prijatia oznámenia o vývozných úveroch Talianskom, a preto tieto opatrenia musia byť kvalifikované ako nová pomoc. |
| --- | --- |

(194)

Komisia sa domnieva, že druhé, tretie a štvrté opatrenie nemožno považovať za udelené pred dňom prijatia oznámenia o vývozných úveroch Talianskom, a preto tieto opatrenia musia byť kvalifikované ako nová pomoc.

| (195) | Konkrétnejšie, Taliansko prijalo odporúčania oznámenia o vývozných úveroch z roku 1997 najneskôr 14. septembra 2001, kedy prijalo verziu oznámenia o vývozných úveroch z roku 2001 (pozri odôvodnenie 5 rozhodnutia o začatí konania). Keďže druhé, tretie a štvrté opatrenie boli udelené po tomto dátume, tieto opatrenia sú kvalifikované ako nová pomoc. |
| --- | --- |

(195)

Konkrétnejšie, Taliansko prijalo odporúčania oznámenia o vývozných úveroch z roku 1997 najneskôr 14. septembra 2001, kedy prijalo verziu oznámenia o vývozných úveroch z roku 2001 (pozri odôvodnenie 5 rozhodnutia o začatí konania). Keďže druhé, tretie a štvrté opatrenie boli udelené po tomto dátume, tieto opatrenia sú kvalifikované ako nová pomoc.

| (196) | Považujú sa preto za protiprávnu pomoc, pretože Taliansko ich nenotifikovalo Komisii pred ich vykonaním v roku 2009. |
| --- | --- |

(196)

Považujú sa preto za protiprávnu pomoc, pretože Taliansko ich nenotifikovalo Komisii pred ich vykonaním v roku 2009.

V. 3.   ZLUČITEĽNOSŤ POTENCIÁLNEJ POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM

| (197) | Keďže v predchádzajúcej časti sa konštatovalo, že druhé, tretie a štvrté opatrenie predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, mala by sa posúdiť zlučiteľnosť týchto opatrení s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(197)

Keďže v predchádzajúcej časti sa konštatovalo, že druhé, tretie a štvrté opatrenie predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, mala by sa posúdiť zlučiteľnosť týchto opatrení s vnútorným trhom.

V.3.1.   Právny základ pre posúdenie zlučiteľnosti

| (198) | Keďže Taliansko a SACE nepovažovali opatrenia za pomoc, neposkytli zdôvodnenie ani dôkazy o súlade týchto opatrení s podmienkami zlučiteľnosti. Ako sa uvádza v odôvodnení 81, SACE odkazovala na oznámenie o rekapitalizácii a na oznámenie o reštrukturalizácii (157) ako na možné zdôvodnenie zlučiteľnosti tretieho a štvrtého opatrenia. Avšak ani Taliansko, ani SACE nezdôvodnili svoje tvrdenia, že podmienky uvedené v týchto oznámeniach by boli splnené. |
| --- | --- |

(198)

Keďže Taliansko a SACE nepovažovali opatrenia za pomoc, neposkytli zdôvodnenie ani dôkazy o súlade týchto opatrení s podmienkami zlučiteľnosti. Ako sa uvádza v odôvodnení 81, SACE odkazovala na oznámenie o rekapitalizácii a na oznámenie o reštrukturalizácii (157) ako na možné zdôvodnenie zlučiteľnosti tretieho a štvrtého opatrenia. Avšak ani Taliansko, ani SACE nezdôvodnili svoje tvrdenia, že podmienky uvedené v týchto oznámeniach by boli splnené.

| (199) | Komisia pripomína, že v súlade s bodmi 3.2 a 4.1 oznámenia o vývozných úveroch výnimky stanovené v článku 107 ods. 2 a 3 zmluvy zo zákazu ustanoveného v článku 107 ods. 1 sa nevzťahujú na obchodovateľné riziká („štátna pomoc [...] ktorú využívajú štátom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách [...] môže narúšať hospodársku súťaž a nemôže byť preto predmetom výnimky podľa pravidiel zmluvy, týkajúcich sa štátnej pomoci“). Preto za normálnych okolností nie je možné nájsť žiadne dôvody zlučiteľnosti pomoci poskytnutej úverovým poisťovniam pôsobiacim v oblasti obchodovateľných rizík. |
| --- | --- |

(199)

Komisia pripomína, že v súlade s bodmi 3.2 a 4.1 oznámenia o vývozných úveroch výnimky stanovené v článku 107 ods. 2 a 3 zmluvy zo zákazu ustanoveného v článku 107 ods. 1 sa nevzťahujú na obchodovateľné riziká („štátna pomoc [...] ktorú využívajú štátom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách [...] môže narúšať hospodársku súťaž a nemôže byť preto predmetom výnimky podľa pravidiel zmluvy, týkajúcich sa štátnej pomoci“). Preto za normálnych okolností nie je možné nájsť žiadne dôvody zlučiteľnosti pomoci poskytnutej úverovým poisťovniam pôsobiacim v oblasti obchodovateľných rizík.

| (200) | Komisia napriek tomu preukáže, že uvedené tri opatrenia by v žiadnom prípade nespĺňali žiadnu z podmienok na to, aby sa mohli považovať za zlučiteľné podľa článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(200)

Komisia napriek tomu preukáže, že uvedené tri opatrenia by v žiadnom prípade nespĺňali žiadnu z podmienok na to, aby sa mohli považovať za zlučiteľné podľa článku 107 ods. 3 zmluvy.

V.3.2.   Zlučiteľnosť podľa Usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach („usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii“)
   (158)

| (201) | Usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii definujú pomoc na záchranu ako krátkodobú pomoc poskytnutú zásadne najviac na obdobie šiestich mesiacov s cieľom vytvoriť potrebný priestor pre príjemcu na vypracovanie podrobného plánu reštrukturalizácie alebo plánu likvidácie. Vzhľadom na povahu pomoci na záchranu je táto pomoc dočasná a zvratná. Pomoc na záchranu pozostáva zvyčajne z úverových záruk alebo úverov poskytnutých podniku v ťažkostiach na obmedzené obdobie, počas ktorého možno vyhodnotiť jeho budúcu existenciu. |
| --- | --- |

(201)

Usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii definujú pomoc na záchranu ako krátkodobú pomoc poskytnutú zásadne najviac na obdobie šiestich mesiacov s cieľom vytvoriť potrebný priestor pre príjemcu na vypracovanie podrobného plánu reštrukturalizácie alebo plánu likvidácie. Vzhľadom na povahu pomoci na záchranu je táto pomoc dočasná a zvratná. Pomoc na záchranu pozostáva zvyčajne z úverových záruk alebo úverov poskytnutých podniku v ťažkostiach na obmedzené obdobie, počas ktorého možno vyhodnotiť jeho budúcu existenciu.

| (202) | Pokiaľ ide o možnosť považovať druhé opatrenie za zlučiteľné ako pomoc na záchranu Komisia konštatuje, že druhé opatrenie nevykazuje znaky podpory likvidity a nesleduje ani primárny cieľ udržania SACE BT na trhu. Preto druhé opatrenie nemožno kvalifikovať ako pomoc na záchranu. Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, tieto opatrenia nie je možné kvalifikovať ako pomoc na záchranu, pretože predstavujú trvalú a nezvratnú kapitálovú injekciu. |
| --- | --- |

(202)

Pokiaľ ide o možnosť považovať druhé opatrenie za zlučiteľné ako pomoc na záchranu Komisia konštatuje, že druhé opatrenie nevykazuje znaky podpory likvidity a nesleduje ani primárny cieľ udržania SACE BT na trhu. Preto druhé opatrenie nemožno kvalifikovať ako pomoc na záchranu. Pokiaľ ide o tretie a štvrté opatrenie, tieto opatrenia nie je možné kvalifikovať ako pomoc na záchranu, pretože predstavujú trvalú a nezvratnú kapitálovú injekciu.

| (203) | Podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii príjemcovia reštrukturalizačnej pomoci:






  a) | musia preukázať, že môžu obnoviť dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci v rámci prijateľnej časovej lehoty; |
| --- | --- | --- |

(203)

Podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii príjemcovia reštrukturalizačnej pomoci:

a)

musia preukázať, že môžu obnoviť dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci v rámci prijateľnej časovej lehoty;

| b) | musia preukázať, že z vlastných zdrojov pokryjú najmenej 50 % nákladov na reštrukturalizáciu veľkých podnikov (alebo menšie percento v prípade malých a stredných podnikov); |
| --- | --- |

b)

musia preukázať, že z vlastných zdrojov pokryjú najmenej 50 % nákladov na reštrukturalizáciu veľkých podnikov (alebo menšie percento v prípade malých a stredných podnikov);

| c) | musia vykonať opatrenia na nápravu narušenia hospodárskej súťaže, ktoré spôsobila pomoc, najmä znížením kapacity a zbavením sa aktív presahujúcich úroveň potrebnú na obnovenie životaschopnosti. |
| --- | --- |

c)

musia vykonať opatrenia na nápravu narušenia hospodárskej súťaže, ktoré spôsobila pomoc, najmä znížením kapacity a zbavením sa aktív presahujúcich úroveň potrebnú na obnovenie životaschopnosti.

| (204) | Komisia však konštatuje, že druhé, tretie a štvrté opatrenie nespĺňajú podmienky na to, aby sa mohli považovať za zlučiteľné ako pomoc na reštrukturalizáciu podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii. Poukazuje napr. na tieto problémy:






  a) | po prvé, obchodný plán na obdobie rokov 2010 – 2011 z roku 2009 nepreukazuje dosiahnutie dlhodobej ziskovosti SACE BT v súlade s trhovými pravidlami (pozri hodnotenie v častiach V.1.1.3, V.1.1.4 a V.3.4); |
| --- | --- | --- |

(204)

Komisia však konštatuje, že druhé, tretie a štvrté opatrenie nespĺňajú podmienky na to, aby sa mohli považovať za zlučiteľné ako pomoc na reštrukturalizáciu podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii. Poukazuje napr. na tieto problémy:

a)

po prvé, obchodný plán na obdobie rokov 2010 – 2011 z roku 2009 nepreukazuje dosiahnutie dlhodobej ziskovosti SACE BT v súlade s trhovými pravidlami (pozri hodnotenie v častiach V.1.1.3, V.1.1.4 a V.3.4);

| b) | po druhé, nebolo prijaté žiadne opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže. Práve naopak, podľa Talianska SACE BT plánovala, že v roku 2011 dramaticky zvýši svoju trhovú prítomnosť až na [...] % trhový podiel na trhu úverového poistenia a zárukového poistenia a že do roku 2011 sa stane [...] účastníkom na trhu úverového poistenia. |
| --- | --- |

b)

po druhé, nebolo prijaté žiadne opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže. Práve naopak, podľa Talianska SACE BT plánovala, že v roku 2011 dramaticky zvýši svoju trhovú prítomnosť až na [...] % trhový podiel na trhu úverového poistenia a zárukového poistenia a že do roku 2011 sa stane [...] účastníkom na trhu úverového poistenia.

V.3.3.   Zlučiteľnosť podľa oznámenia o vývozných úveroch a dočasného rámca

| (205) | Keďže druhé, tretie a štvrté opatrenie boli v roku 2009 udelené protiprávne, v súlade s oznámením Komisie o stanovení pravidiel uplatniteľných na hodnotenie protiprávnej štátnej pomoci (159) Komisia posudzuje ich zlučiteľnosť podľa ustanovení oznámenia o vývozných úveroch uplatniteľných v tom čase (t. j. oznámenia o vývozných úveroch z roku 1997 v pozmenenom znení, predĺžené v roku 2001 (160), 2004 (161) a 2005 (162)) (163). |
| --- | --- |

(205)

Keďže druhé, tretie a štvrté opatrenie boli v roku 2009 udelené protiprávne, v súlade s oznámením Komisie o stanovení pravidiel uplatniteľných na hodnotenie protiprávnej štátnej pomoci (159) Komisia posudzuje ich zlučiteľnosť podľa ustanovení oznámenia o vývozných úveroch uplatniteľných v tom čase (t. j. oznámenia o vývozných úveroch z roku 1997 v pozmenenom znení, predĺžené v roku 2001 (160), 2004 (161) a 2005 (162)) (163).

| (206) | Podľa bodu 4.2 mali členské štáty zmeniť v prípadoch, kde je to potrebné, svoje systémy poistenia vývozných úverov pre obchodovateľné riziká takým spôsobom, aby štátni alebo štátom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov nemohli využívať s ohľadom na takéto riziká ďalej uvedené druhy štátnej pomoci, a to v lehote jedného roka od uverejnenia tohto oznámenia. Medzi zakázané opatrenia uvedené v bode 4.2 písm. d) oznámenia o vývozných úveroch patrí „pridelenie pomoci alebo poskytnutie rezerv kapitálu alebo iných foriem financovania za okolností, keď by súkromní investori konajúci podľa obvyklých podmienok trhu neinvestovali do spoločnosti, alebo za podmienok, ktoré sú pre súkromného investora neprijateľné“. Preto tretie a štvrté opatrenie, ktoré spočívajú v rekapitalizácii, nie sú podľa oznámenia o vývozných úveroch zlučiteľné. Vzhľadom na to, že Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (164), platný v čase, keď boli udelené tieto opatrenia, sa nevzťahuje na poskytovanie kapitálu zo strany štátu, tretie a štvrté opatrenie nemožno považovať za zlučiteľné podľa uvedeného právneho rámca. |
| --- | --- |

(206)

Podľa bodu 4.2 mali členské štáty zmeniť v prípadoch, kde je to potrebné, svoje systémy poistenia vývozných úverov pre obchodovateľné riziká takým spôsobom, aby štátni alebo štátom podporovaní poisťovatelia vývozných úverov nemohli využívať s ohľadom na takéto riziká ďalej uvedené druhy štátnej pomoci, a to v lehote jedného roka od uverejnenia tohto oznámenia. Medzi zakázané opatrenia uvedené v bode 4.2 písm. d) oznámenia o vývozných úveroch patrí „pridelenie pomoci alebo poskytnutie rezerv kapitálu alebo iných foriem financovania za okolností, keď by súkromní investori konajúci podľa obvyklých podmienok trhu neinvestovali do spoločnosti, alebo za podmienok, ktoré sú pre súkromného investora neprijateľné“. Preto tretie a štvrté opatrenie, ktoré spočívajú v rekapitalizácii, nie sú podľa oznámenia o vývozných úveroch zlučiteľné. Vzhľadom na to, že Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (164), platný v čase, keď boli udelené tieto opatrenia, sa nevzťahuje na poskytovanie kapitálu zo strany štátu, tretie a štvrté opatrenie nemožno považovať za zlučiteľné podľa uvedeného právneho rámca.

| (207) | Pokiaľ ide o druhé opatrenie, v odôvodnení 142 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti tohto opatrenia s oznámením o vývozných úveroch a s dočasným rámcom. |
| --- | --- |

(207)

Pokiaľ ide o druhé opatrenie, v odôvodnení 142 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti tohto opatrenia s oznámením o vývozných úveroch a s dočasným rámcom.

| (208) | Cieľom únikovej doložky uvedenej v oznámení o vývozných úveroch (opätovne potvrdenej v dočasnom rámci) je riešiť prechodnú nedostupnosť poistného krytia pre vývozcov. Počas krízy tak umožňuje poskytovať poistenie alebo zaistenie s podporou štátu a v súlade s pravidlami štátnej pomoci za týchto podmienok: členský štát by mal preukázať, že trh neumožňuje poskytnúť dostatočné krytie krátkodobého poistenia vývozných úverov pre vývozcov, a to poskytnutím dôkazu o tom, že nevyhnutné krytie rizík nie je dostupné na trhu súkromného poistenia, že schéma je otvorená pre všetky súkromné subjekty a že štát účtuje sadzby poistného pre takéto riziká v súlade so sadzbami, ktoré za porovnateľné druhy rizika účtujú súkromní poisťovatelia vývozných úverov (v danom prípade sa toto ustanovenie vykladalo tak, že štát by mal účtovať vyššie sadzby vzhľadom na to, že pokrýva reziduálne riziko). |
| --- | --- |

(208)

Cieľom únikovej doložky uvedenej v oznámení o vývozných úveroch (opätovne potvrdenej v dočasnom rámci) je riešiť prechodnú nedostupnosť poistného krytia pre vývozcov. Počas krízy tak umožňuje poskytovať poistenie alebo zaistenie s podporou štátu a v súlade s pravidlami štátnej pomoci za týchto podmienok: členský štát by mal preukázať, že trh neumožňuje poskytnúť dostatočné krytie krátkodobého poistenia vývozných úverov pre vývozcov, a to poskytnutím dôkazu o tom, že nevyhnutné krytie rizík nie je dostupné na trhu súkromného poistenia, že schéma je otvorená pre všetky súkromné subjekty a že štát účtuje sadzby poistného pre takéto riziká v súlade so sadzbami, ktoré za porovnateľné druhy rizika účtujú súkromní poisťovatelia vývozných úverov (v danom prípade sa toto ustanovenie vykladalo tak, že štát by mal účtovať vyššie sadzby vzhľadom na to, že pokrýva reziduálne riziko).

| (209) | Po prvé, Komisia požiadala Taliansko o poskytnutie relevantných dôkazov o tom, že konalo v súlade s únikovou doložkou. Taliansko sa však rozhodlo únikovú doložku neuplatniť. SACE odpovedala, že žiadosť Komisie o predloženie informácií, ktoré by mohli preukázať nedostupnosť krytia pre vývozcov na trhu, nepovažuje za relevantnú. |
| --- | --- |

(209)

Po prvé, Komisia požiadala Taliansko o poskytnutie relevantných dôkazov o tom, že konalo v súlade s únikovou doložkou. Taliansko sa však rozhodlo únikovú doložku neuplatniť. SACE odpovedala, že žiadosť Komisie o predloženie informácií, ktoré by mohli preukázať nedostupnosť krytia pre vývozcov na trhu, nepovažuje za relevantnú.

| (210) | Po druhé, Taliansko a SACE zopakovali svoje stanovisko, že zaistenie, ktoré poskytovala SACE, bolo otvorené pre všetky subjekty na trhu, ako sa to stanovuje v stanovách SACE. V tomto prípade SACE intervenovala formou poskytnutia zaistného krytia v prospech SACE BT ako poisťovateľa, ktoré bolo údajne dostupné aj pre ostatných súkromných poisťovateľov. Nemáme však žiadne dôkazy o nedostupnosti krytia na trhu poskytovania krátkodobého poistenia vývozných úverov pre vývozcov. Obmedzená dostupnosť krytia by sa bola zrejme týkala aj ostatných trhových subjektov, avšak Komisia nemá k dispozícii dôkazy svedčiace o tom, že aj iní poisťovatelia okrem SACE BT mali ťažkosti so získaním zaistného krytia na trhu, a keby tomu tak bolo, že aj oni mohli získať zaistné krytie od SACE za rovnakých podmienok. V skutočnosti o to nepožiadal ani jeden subjekt. Bez týchto informácií Komisia nemôže urobiť záver, že opatrenie je primerané vzhľadom na jeho cieľ, t. j. napraviť závažné poruchy talianskej ekonomiky. Preto treba urobiť záver, že namiesto prijatia opatrenia otvoreného pre všetky subjekty Taliansko prijalo selektívne opatrenie len v prospech jediného subjektu, SACE BT. |
| --- | --- |

(210)

Po druhé, Taliansko a SACE zopakovali svoje stanovisko, že zaistenie, ktoré poskytovala SACE, bolo otvorené pre všetky subjekty na trhu, ako sa to stanovuje v stanovách SACE. V tomto prípade SACE intervenovala formou poskytnutia zaistného krytia v prospech SACE BT ako poisťovateľa, ktoré bolo údajne dostupné aj pre ostatných súkromných poisťovateľov. Nemáme však žiadne dôkazy o nedostupnosti krytia na trhu poskytovania krátkodobého poistenia vývozných úverov pre vývozcov. Obmedzená dostupnosť krytia by sa bola zrejme týkala aj ostatných trhových subjektov, avšak Komisia nemá k dispozícii dôkazy svedčiace o tom, že aj iní poisťovatelia okrem SACE BT mali ťažkosti so získaním zaistného krytia na trhu, a keby tomu tak bolo, že aj oni mohli získať zaistné krytie od SACE za rovnakých podmienok. V skutočnosti o to nepožiadal ani jeden subjekt. Bez týchto informácií Komisia nemôže urobiť záver, že opatrenie je primerané vzhľadom na jeho cieľ, t. j. napraviť závažné poruchy talianskej ekonomiky. Preto treba urobiť záver, že namiesto prijatia opatrenia otvoreného pre všetky subjekty Taliansko prijalo selektívne opatrenie len v prospech jediného subjektu, SACE BT.

| (211) | Po tretie, pokiaľ ide o účtované sadzby poistného, SACE – ako sa uvádza vyššie – neúčtovala vyššiu cenu, ale rovnakú cenu ako súkromní zaisťovatelia, hoci prevzala väčšie riziko (pretože bolo reziduálne a oveľa rozsiahlejšie), ktoré účastníci trhu neboli vzhľadom na situáciu na trhu a na finančnú situáciu SACE BT ochotní poistiť. |
| --- | --- |

(211)

Po tretie, pokiaľ ide o účtované sadzby poistného, SACE – ako sa uvádza vyššie – neúčtovala vyššiu cenu, ale rovnakú cenu ako súkromní zaisťovatelia, hoci prevzala väčšie riziko (pretože bolo reziduálne a oveľa rozsiahlejšie), ktoré účastníci trhu neboli vzhľadom na situáciu na trhu a na finančnú situáciu SACE BT ochotní poistiť.

| (212) | A napokon Komisia konštatuje, že výška pomoci vypočítaná pre druhé opatrenie, t. j. 156 000 EUR, nemôže byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe podmienok stanovených v bode 4.2.2 dočasného rámca, pretože druhé opatrenie nebolo poskytnuté vo forme schémy a pretože nebolo urobené vyhlásenie o pomoci de minimis. |
| --- | --- |

(212)

A napokon Komisia konštatuje, že výška pomoci vypočítaná pre druhé opatrenie, t. j. 156 000 EUR, nemôže byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe podmienok stanovených v bode 4.2.2 dočasného rámca, pretože druhé opatrenie nebolo poskytnuté vo forme schémy a pretože nebolo urobené vyhlásenie o pomoci de minimis.

| (213) | Záver je teda taký, že pomoc poskytnutá v rámci druhého opatrenia nie je v súlade s ustanoveniami oznámenia o vývozných úveroch ani s ustanoveniami dočasného rámca. |
| --- | --- |

(213)

Záver je teda taký, že pomoc poskytnutá v rámci druhého opatrenia nie je v súlade s ustanoveniami oznámenia o vývozných úveroch ani s ustanoveniami dočasného rámca.

V.3.4.   Zlučiteľnosť podľa oznámenia o rekapitalizácii a oznámenia o reštrukturalizácii

| (214) | V odôvodnení 144 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti tretieho a štvrtého opatrenia s oznámením o rekapitalizácii a s oznámením o reštrukturalizácii pre finančný sektor počas krízy. Keďže aj druhé opatrenie bolo udelené počas finančnej krízy, Komisia vyhodnotí aj jeho zlučiteľnosť podľa uvedeného právneho rámca. |
| --- | --- |

(214)

V odôvodnení 144 rozhodnutia o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti tretieho a štvrtého opatrenia s oznámením o rekapitalizácii a s oznámením o reštrukturalizácii pre finančný sektor počas krízy. Keďže aj druhé opatrenie bolo udelené počas finančnej krízy, Komisia vyhodnotí aj jeho zlučiteľnosť podľa uvedeného právneho rámca.

| (215) | Keďže ani po predložení pripomienok Talianska a SACE k rozhodnutiu o začatí konania Komisia ešte stále nepovažovala predložené informácie za dostatočné na to, aby mohla urobiť úplné posúdenie opatrení ako potenciálnej reštrukturalizačnej pomoci, vo februári 2012 Komisia ponúkla Taliansku možnosť poskytnúť dodatočné informácie na zdôvodnenie možnej zlučiteľnosti tým, že jej predloží úplný plán reštrukturalizácie v súlade s oznámením o reštrukturalizácii. Komisia vo svojom liste špecifikovala hlavné prvky, ktoré by mal plán reštrukturalizácie obsahovať, s odkazmi na relevantné body oznámenia o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(215)

Keďže ani po predložení pripomienok Talianska a SACE k rozhodnutiu o začatí konania Komisia ešte stále nepovažovala predložené informácie za dostatočné na to, aby mohla urobiť úplné posúdenie opatrení ako potenciálnej reštrukturalizačnej pomoci, vo februári 2012 Komisia ponúkla Taliansku možnosť poskytnúť dodatočné informácie na zdôvodnenie možnej zlučiteľnosti tým, že jej predloží úplný plán reštrukturalizácie v súlade s oznámením o reštrukturalizácii. Komisia vo svojom liste špecifikovala hlavné prvky, ktoré by mal plán reštrukturalizácie obsahovať, s odkazmi na relevantné body oznámenia o reštrukturalizácii.

| (216) | Komisia konštatovala, že dokumenty predložené Talianskom boli iba kompiláciou interných dokumentov SACE, ktorých cieľom bolo opätovne potvrdiť stanovisko Talianska, že ani jedno z troch opatrení udelených v roku 2009 nie je pripísateľné štátu, a že všetky sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(216)

Komisia konštatovala, že dokumenty predložené Talianskom boli iba kompiláciou interných dokumentov SACE, ktorých cieľom bolo opätovne potvrdiť stanovisko Talianska, že ani jedno z troch opatrení udelených v roku 2009 nie je pripísateľné štátu, a že všetky sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (217) | Komisia konštatuje, že v čase udelenia týchto troch opatrení Taliansko nepočítalo s možnosťou predložiť Komisii plán reštrukturalizácie v súlade s požiadavkami oznámenia o reštrukturalizácii. Taliansko argumentuje tým, že takéto reštrukturalizačné opatrenia nepožadoval ani národný orgán dohľadu, ISVAP. |
| --- | --- |

(217)

Komisia konštatuje, že v čase udelenia týchto troch opatrení Taliansko nepočítalo s možnosťou predložiť Komisii plán reštrukturalizácie v súlade s požiadavkami oznámenia o reštrukturalizácii. Taliansko argumentuje tým, že takéto reštrukturalizačné opatrenia nepožadoval ani národný orgán dohľadu, ISVAP.

| (218) | Podľa bodu 10 oznámenia o reštrukturalizácii by sa v pláne reštrukturalizácie mali identifikovať ťažkosti a slabé stránky príjemcu pomoci a vyznačiť spôsob, akým by navrhované reštrukturalizačné opatrenia mali napraviť problémy príjemcu pomoci. Taliansko v tejto súvislosti tvrdí, že SACE BT sa do krízového stavu nedostala v dôsledku jej interných procesov, zmien dopytu alebo iných faktorov, ktoré by si vyžadovali dôkladné prehodnotenie jej podnikateľského modelu a následnú reštrukturalizáciu, ale v dôsledku výrazného nárastu nárokov na poistné plnenie vyvolaného krízou. Komisia túto informáciu nepovažuje za dostatočnú najmä z dôvodu, že SACE BT vykázala vážne straty v rokoch 2008 a 2009. Aj súkromní zaisťovatelia vyjadrili obavy v súvislosti so situáciou spoločnosti, keď sa odmietli zúčastniť na zaistnom krytí SACE BT na rok 2009. Navyše, v rozpore s prognózami v jej obchodnom pláne, sa SACE BT nepodarilo dosiahnuť ziskovosť v prvých rokoch jej činnosti (2005 – 2007). To dokazuje, že ťažkosti, do ktorých sa dostala SACE BT, neboli vyvolané iba finančnou krízou, ale aj jej vlastnými nedostatkami. |
| --- | --- |

(218)

Podľa bodu 10 oznámenia o reštrukturalizácii by sa v pláne reštrukturalizácie mali identifikovať ťažkosti a slabé stránky príjemcu pomoci a vyznačiť spôsob, akým by navrhované reštrukturalizačné opatrenia mali napraviť problémy príjemcu pomoci. Taliansko v tejto súvislosti tvrdí, že SACE BT sa do krízového stavu nedostala v dôsledku jej interných procesov, zmien dopytu alebo iných faktorov, ktoré by si vyžadovali dôkladné prehodnotenie jej podnikateľského modelu a následnú reštrukturalizáciu, ale v dôsledku výrazného nárastu nárokov na poistné plnenie vyvolaného krízou. Komisia túto informáciu nepovažuje za dostatočnú najmä z dôvodu, že SACE BT vykázala vážne straty v rokoch 2008 a 2009. Aj súkromní zaisťovatelia vyjadrili obavy v súvislosti so situáciou spoločnosti, keď sa odmietli zúčastniť na zaistnom krytí SACE BT na rok 2009. Navyše, v rozpore s prognózami v jej obchodnom pláne, sa SACE BT nepodarilo dosiahnuť ziskovosť v prvých rokoch jej činnosti (2005 – 2007). To dokazuje, že ťažkosti, do ktorých sa dostala SACE BT, neboli vyvolané iba finančnou krízou, ale aj jej vlastnými nedostatkami.

| (219) | V súvislosti s obnovením dlhodobej životaschopnosti spoločnosti Komisia konštatuje, že počnúc rokom 2009 sa v SACE BT uskutočňovala určitá transformácia jej organizačných, riadiacich a obchodných procesov. Medzi opatreniami prijatými na zlepšenie svojej situácie SACE BT zvýšila poistné, znížila náklady, vymenila vedenie. Okrem toho 25. februára 2009 SACE BT predala svoju účasť v KUP. |
| --- | --- |

(219)

V súvislosti s obnovením dlhodobej životaschopnosti spoločnosti Komisia konštatuje, že počnúc rokom 2009 sa v SACE BT uskutočňovala určitá transformácia jej organizačných, riadiacich a obchodných procesov. Medzi opatreniami prijatými na zlepšenie svojej situácie SACE BT zvýšila poistné, znížila náklady, vymenila vedenie. Okrem toho 25. februára 2009 SACE BT predala svoju účasť v KUP.

| (220) | Komisia sa však domnieva, že tieto opatrenia neboli dostatočné na to, aby bolo možné očakávať obnovenie dlhodobej životaschopnosti SACE BT. |
| --- | --- |

(220)

Komisia sa však domnieva, že tieto opatrenia neboli dostatočné na to, aby bolo možné očakávať obnovenie dlhodobej životaschopnosti SACE BT.

| (221) | Podľa prognóz na roky 2010 – 2011 uvedených v obchodnom pláne schválenom 4. augusta 2009 (keď sa realizovalo štvrté opatrenie) sa už o dva roky, t. j. v druhom prognózovanom roku 2011, predpokladalo dosiahnutie vyrovnaného stavu, ale nie obnovenie ziskovosti. Neexistovali teda žiadne dôkazy o tom, že primeranú ziskovosť by bolo možné dosiahnuť v primerane krátkom čase, v zásade nie dlhšom ako päť rokov, t. j. najneskôr do konca roka 2014. Okrem toho by bolo bývalo potrebné vysvetliť základné predpoklady a podrobiť ich stresovému testu. Taliansko informácie tohto druhu neposkytlo. |
| --- | --- |

(221)

Podľa prognóz na roky 2010 – 2011 uvedených v obchodnom pláne schválenom 4. augusta 2009 (keď sa realizovalo štvrté opatrenie) sa už o dva roky, t. j. v druhom prognózovanom roku 2011, predpokladalo dosiahnutie vyrovnaného stavu, ale nie obnovenie ziskovosti. Neexistovali teda žiadne dôkazy o tom, že primeranú ziskovosť by bolo možné dosiahnuť v primerane krátkom čase, v zásade nie dlhšom ako päť rokov, t. j. najneskôr do konca roka 2014. Okrem toho by bolo bývalo potrebné vysvetliť základné predpoklady a podrobiť ich stresovému testu. Taliansko informácie tohto druhu neposkytlo.

| (222) | Taliansko predložilo aktualizáciu obchodného plánu na roky 2011 – 2013, schválenú 24. novembra 2011, t. j. dva roky po udelení opatrenia. Cieľ SACE BT, ktorým bolo postupné zlepšenie návratnosti vlastného kapitálu (ROE) tak, aby dosiahla [...], ako uviedla správna rada spoločnosti 24. novembra 2011, nebol podporený dostatočne podrobnými a spoľahlivými finančnými projekciami, ako sa požaduje v oznámení o reštrukturalizácii. Pokiaľ ide o finančné projekcie z konca roka 2011, SACE BT v roku 2013 očakávala ROE pred zdanením iba vo výške [...] %,čo zodpovedá ROE (po zdanení) vo výške [...] %. Táto druhá hodnota je zjavne nižšia ako sú náklady na kapitál, ktoré Taliansko predtým odhadlo na približne [5 – 10] %. |
| --- | --- |

(222)

Taliansko predložilo aktualizáciu obchodného plánu na roky 2011 – 2013, schválenú 24. novembra 2011, t. j. dva roky po udelení opatrenia. Cieľ SACE BT, ktorým bolo postupné zlepšenie návratnosti vlastného kapitálu (ROE) tak, aby dosiahla [...], ako uviedla správna rada spoločnosti 24. novembra 2011, nebol podporený dostatočne podrobnými a spoľahlivými finančnými projekciami, ako sa požaduje v oznámení o reštrukturalizácii. Pokiaľ ide o finančné projekcie z konca roka 2011, SACE BT v roku 2013 očakávala ROE pred zdanením iba vo výške [...] %,čo zodpovedá ROE (po zdanení) vo výške [...] %. Táto druhá hodnota je zjavne nižšia ako sú náklady na kapitál, ktoré Taliansko predtým odhadlo na približne [5 – 10] %.

| (223) | V súlade s bodmi 22 až 23 oznámenia o reštrukturalizácii by plán reštrukturalizácie mal preukázať, že poskytnutá pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum, t. j. že pomoc obnoví životaschopnosť SACE BT, ale neumožní jej expanziu na nové trhy alebo segmenty trhu. Na rozdiel od toho podľa predložených údajov SACE BT počas krízy mierne zvýšila svoju prítomnosť na trhu v oblasti úverového poistenia a poistenia záruk („cauzioni“) v Taliansku a zo šiesteho miesta v roku 2008 sa posunula na piate miesto v roku 2010 (v rovnakom čase napr. spoločnosť Atradius zredukovala svoju prítomnosť na trhu z tretieho na šieste miesto) (pozri tabuľku 6). |
| --- | --- |

(223)

V súlade s bodmi 22 až 23 oznámenia o reštrukturalizácii by plán reštrukturalizácie mal preukázať, že poskytnutá pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum, t. j. že pomoc obnoví životaschopnosť SACE BT, ale neumožní jej expanziu na nové trhy alebo segmenty trhu. Na rozdiel od toho podľa predložených údajov SACE BT počas krízy mierne zvýšila svoju prítomnosť na trhu v oblasti úverového poistenia a poistenia záruk („cauzioni“) v Taliansku a zo šiesteho miesta v roku 2008 sa posunula na piate miesto v roku 2010 (v rovnakom čase napr. spoločnosť Atradius zredukovala svoju prítomnosť na trhu z tretieho na šieste miesto) (pozri tabuľku 6).

| (224) | Stručne povedané, základné prvky plánu reštrukturalizácie, ako je identifikácia ťažkostí, životaschopnosť podľa základného scenára a stresového scenára, obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a kompenzačné opatrenia, úplne chýbajú. |
| --- | --- |

(224)

Stručne povedané, základné prvky plánu reštrukturalizácie, ako je identifikácia ťažkostí, životaschopnosť podľa základného scenára a stresového scenára, obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a kompenzačné opatrenia, úplne chýbajú.

| (225) | Aj keby sa opatrenia, ktoré predložilo Taliansko, a upravený obchodný plán na obdobie rokov 2011 – 2013 mali akceptovať ako plán reštrukturalizácie, nespĺňajú požiadavky na plán reštrukturalizácie podľa oznámenia o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(225)

Aj keby sa opatrenia, ktoré predložilo Taliansko, a upravený obchodný plán na obdobie rokov 2011 – 2013 mali akceptovať ako plán reštrukturalizácie, nespĺňajú požiadavky na plán reštrukturalizácie podľa oznámenia o reštrukturalizácii.

| (226) | Pokiaľ ide o oznámenie o rekapitalizácii, vymedzujú sa v ňom podmienky, ktoré musí nástroj rekapitalizácie spĺňať. Pod podmienkou, že budú splnené, je pomoc možné dočasne schváliť. Na definitívne schválenie musí túto rekapitalizačnú pomoc sprevádzať plán reštrukturalizácie spĺňajúci požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii. Žiadny plán, ktorý by spĺňal požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii, však neexistoval. Preto nie je nutné posudzovať, či sú podmienky tretieho a štvrtého opatrenia v súlade s oznámením o rekapitalizácii, keďže v žiadnom prípade by nemohli byť považované za definitívne zlučiteľné. |
| --- | --- |

(226)

Pokiaľ ide o oznámenie o rekapitalizácii, vymedzujú sa v ňom podmienky, ktoré musí nástroj rekapitalizácie spĺňať. Pod podmienkou, že budú splnené, je pomoc možné dočasne schváliť. Na definitívne schválenie musí túto rekapitalizačnú pomoc sprevádzať plán reštrukturalizácie spĺňajúci požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii. Žiadny plán, ktorý by spĺňal požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii, však neexistoval. Preto nie je nutné posudzovať, či sú podmienky tretieho a štvrtého opatrenia v súlade s oznámením o rekapitalizácii, keďže v žiadnom prípade by nemohli byť považované za definitívne zlučiteľné.

V.3.5.   Závery o zlučiteľnosti

| (227) | Komisia nezistila žiadne dôvody zlučiteľnosti druhého, tretieho a štvrtého opatrenia. Komisia dospela k záveru, že Taliansko nevyužilo príležitosť poskytnúť informácie na zdôvodnenie tvrdenia, že pomoc udelená v rámci druhého, tretieho a štvrtého opatrenia je zlučiteľnou reštrukturalizačnou pomocou. Predložené dokumenty nespĺňajú požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii, pretože neboli splnené kumulatívne požiadavky na zlučiteľnosť reštrukturalizačnej pomoci, t. j. dosiahnutie dlhodobej životaschopnosti, obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(227)

Komisia nezistila žiadne dôvody zlučiteľnosti druhého, tretieho a štvrtého opatrenia. Komisia dospela k záveru, že Taliansko nevyužilo príležitosť poskytnúť informácie na zdôvodnenie tvrdenia, že pomoc udelená v rámci druhého, tretieho a štvrtého opatrenia je zlučiteľnou reštrukturalizačnou pomocou. Predložené dokumenty nespĺňajú požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii, pretože neboli splnené kumulatívne požiadavky na zlučiteľnosť reštrukturalizačnej pomoci, t. j. dosiahnutie dlhodobej životaschopnosti, obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže.

VI.   ZÁVER

| (228) | Komisia konštatuje, že vložený vstupný kapitál vo výške 100 mil. EUR formou akciového kapitálu a kapitálový vklad SACE do rezervného fondu (tzv. „Fondo di organizzazione“) vo výške 5,8 mil. EUR v roku 2004 na účely vytvorenia SACE BT (prvé opatrenie) neposkytli výhodu pre SACE BT, a preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(228)

Komisia konštatuje, že vložený vstupný kapitál vo výške 100 mil. EUR formou akciového kapitálu a kapitálový vklad SACE do rezervného fondu (tzv. „Fondo di organizzazione“) vo výške 5,8 mil. EUR v roku 2004 na účely vytvorenia SACE BT (prvé opatrenie) neposkytli výhodu pre SACE BT, a preto nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (229) | Komisia konštatuje, že Taliansko protiprávne poskytlo pomoc prostredníctvom druhého, tretieho a štvrtého opatrenia v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy a dospela k záveru, že táto pomoc musí byť vrátená, |
| --- | --- |

(229)

Komisia konštatuje, že Taliansko protiprávne poskytlo pomoc prostredníctvom druhého, tretieho a štvrtého opatrenia v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy a dospela k záveru, že táto pomoc musí byť vrátená,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vstupný kapitál vo výške 105,8 mil. EUR, ktorý alokovala SACE na založenie SACE BT a ktorého súčasťou bol akciový kapitál vo výške 100 mil. EUR zaplatený v plnej výške spoločnosťou SACE a vklad SACE do rezervného fondu SACE BT („Fondo di organizzazione“) vo výške 5,8 mil. EUR, nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Článok 2

Zaistenie škodovej nadmiery vo výške 74,15 %, ktoré poskytla SACE 5. júna 2009 v prospech SACE BT, zahŕňa pomoc poskytnutú v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Prvok pomoci v rámci tohto opatrenia zodpovedá rozdielu medzi zaistným poplatkom, ktorý by účtoval súkromný zaisťovateľ za takúto vysokú časť zaistenia, a poplatkom, ktorý bol účtovaný SACE BT. V súlade s praxou Komisie (165) sa Komisia domnieva, že poplatok za taký vysoký podiel zaistenia a rizika by mal byť najmenej o 10 % vyšší, než je poplatok účtovaný súkromnými zaisťovateľmi za menšiu časť zaistenia a rizika. Pre sumu 1,56 mil. EUR, ktorú SACE zaplatila SACE BT SACE, predstavuje pomoc na vrátenie sumu 156 000 EUR.

Článok 3

Rekapitalizácia SACE BT uskutočnená 18. júna 2009 formou prevodu 29 mil. EUR na pokrytie strát SACE BT vykázaných v roku 2008 predstavuje pomoc, ktorá bola poskytnutá v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy a ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 4

Rekapitalizácia SACE BT uskutočnená 4. augusta 2009, keď riadne zhromaždenie akcionárov SACE BT schválilo prevod vo výške 41 mil. EUR od SACE na kapitálový účet SACE BT („versamento in conto capitale“), predstavuje pomoc, ktorá bola poskytnutá v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy a ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 5

1.   SACE BT vráti Taliansku pomoc definovanú ako nezlučiteľnú v článkoch 2, 3 a 4.

2.   Sumy, ktoré majú byť vrátené, sa úročia odo dňa, kedy boli dané k dispozícii SACE BT do dňa ich reálneho vrátenia, a to: 156 000 EUR k 5. júnu 2009 (článok 2), 29 mil. EUR k 18. júnu 2009 (článok 3) a 41 mil. EUR k 4. augustu 2009 (článok 4).

3.   Úroky sa vypočítajú na základe zloženej úrokovej sadzby v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 (166).

4.   Vrátenie pomoci musí byť okamžité a účinné.

5.   Taliansko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 6

1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Taliansko predloží tieto informácie:

| a) | celkovú sumu (istina a úrok z vymáhania), ktoré mu SACE BT má vrátiť; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (istina a úrok z vymáhania), ktoré mu SACE BT má vrátiť;

| b) | podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis opatrení, ktoré už boli prijaté a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | podporné dokumenty, ktoré preukazujú, že spoločnosti SACE BT bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

c)

podporné dokumenty, ktoré preukazujú, že spoločnosti SACE BT bolo nariadené pomoc vrátiť.

2.   Taliansko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až kým pomoc uvedená v článkoch 2,3 a 4 nebude vrátená v plnej výške. Na žiadosť Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré už boli prijaté a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch z vymáhania, ktoré už SACE BT vrátila.

Článok 7

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 20. marca 2013

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 177, 17.6.2011, s. 6.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Predbežné znenie v angličtine bolo zaslané 4. januára 2012.

3

(4)  Predbežné znenie v angličtine bolo zaslané 2. februára 2012.

4

(5)  Obchodovateľné riziká sú definované na základe týchto dvoch kritérií: i) geografia (umiestnenie dlžníka na území EÚ a/alebo OECD) a ii) trvanie (riziko trvajúce menej ako dva roky).

5

(6)  Ú. v. ES C 281, 17.9.1997, s. 4. Od 1. januára 2013 Komisia uplatňuje nové oznámenie o krátkodobom poistení vývozných úverov uverejnené 19. decembra 2012 (Ú. v. EÚ C 392, 19.12.2012, s. 1).

6

(7)  Týmto nariadením sa umožnilo vytvorenie Inštitútu pre službu poistenia zahraničného obchodu – SACE.

7

(8)  Ú. v. ES C 217, 2.8.2001, s. 2.

8

(9)  SACE počítala s tým, že bude viesť oddelené účtovníctvo až do zavedenia poistenia obchodovateľných rizík, už 3. decembra 2003 počas diskusií o príprave pôvodného obchodného plánu. Pozri stranu 13 prílohy č. 11 k podaniu Talianska z 5. marca 2012.

9

(10)  Pozri strany 68 – 69 výročnej správy za rok 2004, dostupnej na: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/ar_bilanci/AR_e_bilanci/annual_report2004.pdf.

10

(11)  SACE, výročná správa za rok 2004.

11

(12)  Pozri prílohy 5 a 6 k poznámkam („Nota integrativa“) k finančným účtom SACE z roku 2004, ktoré vysvetľujú finančné vzťahy medzi SACE a ňou ovládanými subjektmi. Tieto finančné účty ilustrujú postupné zvyšovanie kapitálu SACE BT o finančné prostriedky, ktoré jej poskytla SACE v roku 2004 (zvýšenie základného imania o 100 mil. EUR a ďalšie zvýšenie o 5,8 mil. EUR).

12

(13)  Straty SACE BT vo výške 152 087 EUR (ku koncu roka 2004) a 1 573 090 EUR (ku koncu roka 2005) boli pokryté z rezervného fondu (Fondo di organizzazione).

13

(14)  V rokoch 2005, 2006 a 2007 sa riziká v krajinách OECD považovali za úplne obchodovateľné, zatiaľ čo riziká v krajinách mimo OECD sa považovali za neobchodovateľné.

14

Zdroj: Podanie Talianska, SACE a finančné výkazy SACE BT.

Zdroj:

(15)  Dňa 14. januára 2009 SACE oznámila včlenenie SACE Surety do SACE BT. V decembri 2008 zlúčenie schválil ISVAP. Pozri výročnú správu SACE za rok 2008.

15

(16)  Pozri prílohu č. 14 – ISVAP: Zápisnica o zisteniach kontroly v SACE BT, 11. októbra 2010 (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 11, podanie Talianska z 5. marca 2012.

16

(17)  Informácie dostupné na webovej stránke SACE.

17

(18)  Výkonnosť poisťovateľa v oblasti upisovania rizika sa meria na základe celkových technických nákladov („combined ratio“), t. j. pomeru medzi stratami a výdavkami na jednej strane a objemom poistného na druhej strane. Kombinovaný pomer vo výške menej ako 100 % znamená, že upisovanie rizika je ziskové, zatiaľ čo všetko nad 100 znamená poistnú stratu. Spoločnosť, ktorej kombinovaný pomer je vyšší ako 100 %, však môže aj napriek tomu zostať ziskovou vďaka výnosom z investícií. V segmente neživotného poistenia a najmä v prípade úverového poistenia sa očakáva nižší kombinovaný pomer ako 100 %.

18

(19)  Kapitálová investícia 105,8 mil. EUR do SACE BT bola zaevidovaná v účtovnej závierke SACE za rok 2004 (ako investícia do kontrolovaných subjektov).

19

(20)  Štruktúra zaistenia obchodovateľných rizík SACE BT, schválená jej správnou radou 22. apríla 2008, zahŕňa kvótové zaistenie a zaistenie škodovej nadmiery (pozri prílohu č. 14 – ISVAP: Zápisnica o zisteniach kontroly SACE BT z 11. októbra 2010 (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 55, podanie Talianska z 5. marca 2012). Kvótové zaistenie je forma zaistenia, v ktorom postupujúci poisťovateľ postupuje dohodnuté percento z každého rizika, ktoré poisťuje, a ktoré patrí do niektorej triedy alebo niektorých tried obchodnej činnosti, na ktoré sa vzťahuje zaistná zmluva. Zmluva o zaistení škodovej nadmiery je zmluva, podľa ktorej sa zaistenie realizuje len vtedy, keď konkrétna strata (alebo skupina strát) prekročí dohodnutú úroveň, tzv. retenciu, a bežne sa realizuje len do výšky dohodnutého limitu.

20

(21)  Toto zvýšenie kapitálu sa následne sčasti (31,5 mil. EUR) použilo na pokrytie strát SACE BT v roku 2009. Pozri prílohu č. 14 – ISVAP: Zápisnica o zisteniach kontroly v SACE BT, 11. októbra 2010 (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 5, podanie Talianska z 5. marca 2012. Pri schvaľovaní finančných výkazov za rok končiaci 31. decembrom 2009 sa 20. apríla 2010 valné zhromaždenie akcionárov SACE BT rozhodlo použiť na pokrytie strát vykázaných ku koncu roka 2009, t. j. 34 081 254 EUR, „Fondo di Organizzazione“ vo výške 2 534 805 EUR a kapitálový prevod („versamento in conto capitale“) vo výške 31 546 449 EUR.

21

versamento in conto capitale

(22)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 11.

22

(23)  Na účely výpočtu ROAE sa pri určení čistého zisku bral do úvahy figuratívny fiškálny efekt („effetto fiscale figurativo“) (pozri stranu 163 pôvodného obchodného plánu).

23

(24)  Rozsudok zo 16. mája 2002 vo veci C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-4397 – rozsudok Stardust Marine.

24

Stardust Marine

(25)  Rozsudok Všeobecného súdu z 12. septembra 2007 vo veci T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE/Komisia, Zb. 2007, s. II-2911 – rozsudok Olympic Airways.

25

Olympic Airways

(26)  Rozsudok Všeobecného súdu z 26. júna 2008 vo veci T-422/03, SIC/Komisia, Zb. 2008, s. II-1161.

26

(27)  Pozri prílohu 1 k odpovedi Ministerstva hospodárstva a financií z 15. septembra 2011.

27

(28)  Zdroj: Ministerstvo hospodárstva a financií, odpoveď na žiadosť o informácie poskytnutá 5. marca 2012, s. 2.

28

Zdroj:

(29)  Zdroj: SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie poskytnutá 5. marca 2012, bod 9, s. 2.

29

Zdroj:

(30)  Konkrétnym cieľom materiálu pripraveného na zasadnutie správnej rady SACE 28. apríla 2004 bolo urobiť odhad „voľného kapitálu“ SACE s výhľadom na poskytnutie kapitálovej dotácie pre SACE 2 – budúcu SACE BT. Pozri prílohu 1 – Comunicazione dell'AD al CdA di SACE S.p.A in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004 – k pripomienkam SACE poskytnutým 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania.

30

(31)  Číselné údaje pozri na strane 4 pripomienok SACE poskytnutých 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania.

31

(32)  Zdroj: Ministerstvo hospodárstva a financií, Odpoveď na žiadosť o informácie poskytnutá 5. marca 2012, s. 2.

32

Zdroj:

(33)  Zdroj: Pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 8, a zápisnica zo stretnutia predstaviteľov SACE BT, SACE, talianskych orgánov a útvarov Komisie z 13. júla 2011.

33

Zdroj:

(34)  Pozri napr. kapitolu II, s. 7, pôvodného obchodného plánu.

34

(35)  Pozri pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 9. SACE opätovne potvrdila postoj, ktorý vyjadrilo Taliansko ešte pred rozhodnutím o začatí konania. Pozri podanie Talianska z 12. februára 2008, bod 1, s. 15.

35

(36)  V pôvodnom obchodnom pláne sa predpokladalo, že v roku 2008 bude mať SACE BT 12,6 % podiel na talianskom trhu s objemom poistného vo výške 67,2 mil. EUR.

36

(37)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 17.

37

(38)  Pozri prílohu 1 k odpovedi SACE, 15. septembra 2011, s. 8.

38

(39)  Príloha 8 k pripomienkam SACE poskytnutým 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania.

39

(40)  Pozri prílohy 5 – 7 k pripomienkam SACE poskytnutým 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania.

40

(41)  Pozri prílohu 2 k odpovedi SACE z 15. septembra 2011, v ktorej sa spomína niekoľko akvizičných iniciatív, a to buď v spolupráci s ďalšími subjektmi, t. j. KUP (spolu s SA Ducroire) v oznámení z 19. júla 2006, TINUBU SQUARE (spolu s ONDD a CESCE) v oznámeniach z 19. júla a z 8. septembra 2006 a MEHIB (spolu s SA Ducroire) v oznámeniach z 8. februára a 18. júna 2007, alebo samostatne, t. j. CGIC (s možnosťou, že ponuku by namiesto SACE BT predložila priamo materská spoločnosť SACE) v oznámení z 15. septembra 2008.

41

(42)  Pozri prílohu 1 k odpovedi SACE z 15. septembra 2011, s. 8.

42

(43)  SACE tiež tvrdila, že SACE BT dosiahla zisk už v predstihu pred plánom v roku 2006 a poskytla nasledujúce porovnanie skutočne vykazovaného a predpokladaného zisku/straty. V roku 2005: – 1,5 mil. EUR (plán: – 2,4 mil. EUR); v roku 2006: + 0,1 mil. EUR (plán: – 0,4 mil. EUR); v roku 2007: – 1 mil. EUR (plán: + 3,1 mil. EUR); v roku 2008: – 29,4 mil. EUR (plán: + 3,7 mil. EUR). Pozri pripomienky SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 6, poznámka pod čiarou č. 2.

43

(44)  Týkalo sa to aj predĺženia prognóz do roku 2009.

44

(45)  Pozri prílohu 9 k pripomienkam SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania.

45

(46)  Pozri strany 8 a 10 upraveného obchodného plánu.

46

(47)  V prípade, že referenčným rokom by bol rok 2009 (ako sa predpokladá v upravenom pláne) a nie rok 2008, a bral by sa teda do úvahy zisk vo výške 4,8 mil. EUR, „predpokladaná ex ante“ ROE po akvizíciách a synergiách by dosiahla 11,8 %.

47

ex ante

11,8 %

(48)  Podľa podania Talianska z 5. marca 2012 – odpoveď SACE (bod 16, s. 5), projekcie externého poradcu na rok 2009 (piaty rok od akvizície) predpokladali ROE vo výške 9,8 % pri akvizícii 100 % Assedile, ocenenej na približne 40 mil. EUR (pozri Progetto Zorro, 30. mája 2005, s. 30). Po akvizícii 100 % Assedile tak SACE vyčíslila zisk na 3,9 mil. EUR: 40 mil. EUR * 9,8 % ROE (a 2,7 mil. EUR za 70 % Assedile).

48

(49)  Podľa pripomienok SACE predložených 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania (s. 21), vo finančných prognózach vypracovaných externým poradcom sa pre akvizíciu KUP v roku 2011 (v piatom roku od akvizície) predpokladal očakávaný čistý zisk vo výške 3,5 mil. EUR, t. j. 33 % * 3,5 mil. = 1,2 mil. EUR. Keby sa očakávaná návratnosť vydelila počiatočnou investíciou, SACE BT by dosiahla ROE vo výške 8,7 %.

49

(50)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 4.

50

(51)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie z 5. marca 2012, bod 12, s. 2.

51

(52)  V súlade s upraveným obchodným plánom v roku 2003 Euler Hermes SIAC mala mať na talianskom trhu podiel vo výške 47,5 %, Atradius-SIC (Taliansko) 20,1 % a Coface Taliansko (Viscontea Coface) 17,9 %.

52

(53)  Pôvodný obchodný plán vypracovaný externým poradcom nepodporuje toto tvrdenie Talianska. Podľa prílohy č. 1 k plánu – „La best practice del mercato. Benchmarking sui principali players“ z februára 2004 (pozri podanie Talianska z 12. februára 2008, príloha 1), činnosť v oblasti zárukového poistenia vykonávala Viscontea Coface aj Euler Hermes SIAC (pozri strany 17 a 34).

53

(54)  Pokiaľ ide o odmenu SACE, ktorú jej zaplatila SACE BT, pozri pripomienky SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 30.

54

(55)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 7.

55

(56)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie z 5. marca 2012, bod 13, s. 3.

56

(57)  Pozri pripomienky SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 25.

57

(58)  Podľa oznámenia o vývozných úveroch sa úniková doložka používa v prípade dočasne neobchodovateľných rizík, t. j. obchodovateľných rizík vývozných úverov, ktorých krytie zo strany súkromných poisťovateľov vývozných úverov, alebo zo strany štátnych alebo štátom podporovaných poisťovateľov vývozných úverov prevádzkovaných na vlastný účet je v dôsledku nedostatočnej poisťovacej alebo zaisťovacej kapacity dočasne nedostupné. Za takýchto okolností sa tieto dočasne neobchodovateľné riziká môžu zaviesť na účet štátneho alebo štátom podporovaného poisťovateľa vývozných úverov ako neobchodovateľné riziká poistené na účet alebo so zárukou štátu. Každý členský štát, ktorý má v úmysle použiť túto únikovú doložku, to musí bezodkladne oznámiť Komisii.

58

(59)  Pozri pripomienky Ministerstva hospodárstva a financií z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 5.

59

(60)  Pozri pripomienky SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 29.

60

(61)  Pripomienky SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 33, 36 a 37.

61

(62)  Podľa smerníc o poistení cieľom vyrovnávacích rezerv je vyrovnať výkyvy v miere poistných udalosti v budúcich rokoch alebo zabezpečiť krytie mimoriadnych rizík. Rezervy na vyrovnávanie mimoriadnych rizík sú súčasťou technických rezerv v súvahe a zmeny týchto rezerv sú zahrnuté do technického účtu vo výkaze ziskov a strát. Pozri CEIOPS – Zhrnutie prieskumu vyrovnávacích rezerv, január 2009, s. 2, dostupné na adrese: https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/publications/reports/CEIOPS-DOC-32-08-Summary-of-a-survey-on-equalisation-provisions.pdf.

62

(63)  Pozri pripomienky SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 45. SACE cituje údaje spoločnosti Dealogic, ktorá konštatovala, že zlúčenia a akvizície v európskom finančnom sektore v roku 2009 (176 mld. EUR) sa v porovnaní s rokom 2008 fakticky znížili o polovicu. Približne 50 % transakcií v roku 2009 sa zameriavalo na problémové aktíva.

63

(64)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie z 5. marca 2012, bod 14, s. 4.

64

(65)  Dôverné informácie.

65

(66)  Na ilustráciu tohto tvrdenia Taliansko odkázalo na rozsudok Súdneho dvora vo veci C-303/88, Taliansko/Komisia („ENI/Lanerossi“), Zb. 1991, s. I-1433, bod 21 (pozri pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 36).

66

(67)  Riadenie rizika externe zabezpečuje materská spoločnosť SACE. Pozri odôvodnenie 25.

67

(68)  Pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie z 5. marca 2012, bod 19, s. 6.

68

(69)  [...].

69

(70)  Pozri pripomienky SACE z 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 33.

70

(71)  Zahŕňa aj životné poistenie („include il ramo vita“), ktoré bolo odpredané v roku 2009.

71

(72)  Prognózy zahrnuté do obchodného plánu na roky 2010 – 2011, s. 8, schváleného správnou radou SACE BT 4. augusta 2009 (pozri prílohu 4 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE BT, 4. augusta 2009, predložená 9. júna 2010).

72

(73)  Prognózy zahrnuté do upraveného obchodného plánu na roky 2011 – 2013 („Aggiornamento Piano Industriale“), s. 8 a 19, schváleného správnou radou SACE BT 24. novembra 2011. (Pozri prílohu 8 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE BT, 24. novembra 2011, predložená 30. marca 2012).

73

(74)  Hrubé predpísané poistné na rozdiel od poistného očisteného o náklady na zaistenie zahŕňa aj krytie časti rizika postúpenej zaisťovateľom.

74

(75)  ROE vypočítaná ako zisk pred zdanením/čistá hodnota („patrimonio netto“) za predpokladu nerozdelenia zisku a kapitálovej dotácie vo výške 108,7 mil. EUR k 31. decembru 2011.

75

(76)  Výpočty Komisie na základe finančných výkazov a prognóz na roky 2011 – 2013.

76

(77)  EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

77

(78)  Pozri pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 52.

78

(79)  Pozri pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 30 – 31.

79

(80)  Pozri pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 47.

80

(81)  Pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 6 – 7.

81

(82)  Pozri odôvodnenie 64 rozhodnutia o začatí konania.

82

(83)  Pozri pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 7.

83

(84)  Pozri Ministerstvo hospodárstva a financií – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 6.

84

(85)  Vec C-261/89, Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-4437, bod 8; spojené veci C-278/92 až C-280/92, Španielsko/Komisia, už citovaná, bod 21; vec C-42/93, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-4175, bod 13.

85

(86)  Pozri body 3.1 a 3.2 oznámenia o vývozných úveroch, oznámenia Komisie týkajúceho sa uplatňovania článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS [teraz 107 a 108 ZFEÚ] na vlastnícke podiely orgánov verejnej moci, Ú. v. ES 9-1984, a oznámenie Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3).

86

uplatňovania článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS [teraz 107 a 108 ZFEÚ] na vlastnícke podiely orgánov verejnej moci

(87)  Pozri rozsudok zo 6. marca 2003 vo veciach T-228/99 a T-233/99, WestLB a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia, bod 314.

87

(88)  Pozri rozsudok zo 6. marca 2003 vo veciach T-228/99 a T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisia, Zb. s. II-435, body 254 až 255, 270).

88

(89)  Pozri rozsudok z 5. júna 2012 vo veci C-124/10 P, Komisia/Electricité de France (EDF), Zb. s. I-0000, body 82 – 84 a 105.

89

(90)  Pozri rozsudok z 5. júna 2012 vo veci C-124/10 P, Komisia/Electricité de France (EDF), Zb. s. I-0000, bod 86.

90

(91)  Pokiaľ ide o porovnanie intervencie štátu do alternatívneho scenára likvidácie príslušnej firmy a nákladov, ktoré by sa mali brať do úvahy pri druhom scenári, pozri rozsudok z 28. februára 2003 vo veci C-334/99, Gröditzer, Zb. s. I-1139, body 133 až 141, a rozsudok zo 14. septembra 1994 v spojených veciach C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. s. I-04103, body 21 – 22).

91

Gröditzer,

(92)  Pozri stranu 41 prílohy 22 – Finančné výkazy SACE k 31.12.2004, podanie Talianska z 12. februára 2008: „Detta“ gestione „si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.pA., costituita in data 27 maggio 2004.“

92

„Detta“ gestione „si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.pA., costituita in data 27 maggio 2004.“

(93)  V tom čase Inštitút pre služby poistenia zahraničného obchodu – SACE (Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE).

93

(94)  Pozri prílohy č. 10 a 11, SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie poskytnutá 5. marca 2012.

94

(95)  Pozri prílohu č. 10 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady Inštitútu pre služby poistenia zahraničného obchodu – SACE z 21. novembra 2003 (Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21. novembra 2003), s. 5 – 7, podanie Talianska z 5. marca 2012.

95

(96)  Pozri prílohu č. 10 – Prezentácia pre správnu radu: Hodnotenie potenciálneho trhu SACE z hľadiska možného rozvoja, 21. novembra 2003 (Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21. novembra 2003), s. 43, podanie Talianska z 5. marca 2012.

96

(97)  Pozri prílohu 1 k SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 7.

97

(98)  Hodnotenie alebo kontrola na základe porovnania s referenčnou hodnotou (štandard alebo referenčná hodnota umožňujúca porovnanie alebo hodnotenie určitej veci).

98

(99)  Celková cena zaplatená za 100 % Assedile bola 41,8 mil. EUR, pričom poradca navrhol rozpätie od 41,2 do 44,7 mil. EUR (pozri pripomienky SACE SpA poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 20, a prílohu 11). Pokiaľ ide o počiatočnú akvizíciu 70 % Assedile, cena bola ešte nižšia, než bolo rozpätie ocenenia 27 mil. EUR za 70 %, čo zodpovedalo sume 38,5 mil. EUR za celú spoločnosť. Cena za akvizíciu 30 % Assedile 6. marca 2008 bola stanovená na základe prehodnotenia ceny Assedile, ktoré sa predpokladalo v dohode akcionárov v čase kúpy 70 % (30. septembra 2005). Cena zodpovedala hodnote okolo 41,8 mil. EUR za 100 %, takže SACE BT v roku 2008 zaplatila zvyšnú čiastku 14,8 mil. EUR (pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 10 – 11).

99

(100)  Podľa výročnej správy SACE BT za rok 2008 (pozri s. 22 – 23) si globálna kríza vyžiadala prehodnotenie stratégie medzinárodnej expanzie a zvýšenie dôrazu na domáci trh. Vzhľadom na horšie hospodárske výsledky KUP oproti predpokladom a na hospodársku situáciu vo východnej Európe správna rada dospela k záveru, že investovaná suma sa nevráti.

100

(101)  V porovnaní s obstarávacou cenou 13,3 mil. EUR SACE BT zaznamenala stratu vo výške 2,2 mil. EUR. Ku koncu roka 2009 Ducroire zaúčtovala úpravu ocenenia jej 66 % podielu v KUP smerom nadol (SACE BT zaň zaplatila 13,3 mil. EUR za 33 % a ďalších 11,1 mil. EUR = 24,4 mil. EUR), pozri pripomienky SACE z 5. mája 2011, s. 22, a výročnú správu Ducroire za rok 2009, s. 28.

101

(102)  Podľa podania Talianska z 8. apríla 2010 (s. 5, bod 2) sa krytie vzťahuje výlučne na obchodovateľné riziká.

102

(103)  Pozri prílohu č. 14 – ISVAP: Zápisnica o zisteniach kontroly v SACE BT, 11. októbra 2010 (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 56, podanie Talianska z 5. marca 2012.

103

(104)  [...].

104

(105)  [...].

105

(106)  Pozri odôvodnenie 93 rozhodnutia Komisie K(2011) 7756 v konečnom znení z 23. novembra 2011 vo veci SA.27386 (C 28/10) – Schéma krátkodobého poistenia vývozných úverov – Portugalsko, zatiaľ neuverejnené.

106

(107)  Pozri odôvodnenie 68 rozhodnutia Komisie K(2011) 7756 v konečnom znení z 23. novembra 2011 vo veci SA.27386 (C 28/10) – Schéma krátkodobého poistenia vývozných úverov – Portugalsko, zatiaľ neuverejnené.

107

(108)  V prípade schémy krátkodobého poistenia vývozných úverov – Portugalsko [rozhodnutie Komisie K(2011) 7756 v konečnom znení z 23. novembra 2011 vo veci SA.27386 (K 28/10), odôvodnenie 93, zatiaľ neuverejnené] Komisia vypracovala metódu na výpočet sumy, ktorá sa má vrátiť (ako sa vysvetľuje v prílohe k uvedenému rozhodnutiu), vychádzajúc z primeraných predpokladov a z bežných trhových postupov. Podľa tejto metódy sa teoretická trhová cena krytia poskytnutého štátom rovná 110 % ceny (z hľadiska sadzby poistného) účtovanej súkromnými poisťovateľmi každému jednotlivému klientovi.

108

(109)  [...].

109

(110)  Materská spoločnosť SACE si už vtedy bola vedomá významných strát, ktoré SACE BT vykázala v prvom štvrťroku 2009.

110

(111)  Pozri prílohu č. 1 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 26. mája 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26. mája 2009), s. 4, podanie Talianska z 5. marca 2012.

111

(112)  Pozri podanie Talianska v liste z 8. júna 2010, s. 2.

112

(113)  Pozri podanie Talianska v liste z 8. júna 2010, s. 29.

113

(114)  Pozri rozsudok Všeobecného súdu vo veciach T-129/95, T-2/96 a T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH a Lech-Stahlwerke GmbH/Komisia, Zb. 1999, s. II-00017, bod 116.

114

(115)  Pozri rozhodnutie Komisie 96/278/ES ( Ú. v. ES L 104, 27.4.1996, s. 25) – Iberia, časť VII, bod 15.

115

(116)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-305/89, Taliansko/Komisia („ALFA Romeo“), Zb. 1991, s. I-1601, bod 22; rozhodnutie Komisie 94/662/ES (Ú. v. ES L 258, 6.10.1994, s. 26) – Air France, časť VII, bod 21 a rozhodnutie Komisie 97/789/ES (Ú. v. ES L 322, 25.1.1997, s. 44) – Alitalia, časť VII, bod 6.

116

(117)  Podľa finančných účtov SACE za rok 2009 a príloh 5 – 7 k poznámkam k účtom kontrolovaný subjekt SACE BT zaznamenal zvýšenie o 70 mil. EUR.

117

(118)  Oznámenie Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice 80/723/EHS na štátne podniky v spracovateľskom odvetví (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3).

118

(119)  Pozri oznámenie Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS, bod 36.

119

(120)  SACE ako jeden zo svojich argumentov cituje presmerovanie obchodných operácií (pozri pripomienky SACE poskytnuté 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 36). V skutočnosti však Taliansko v odpovedi na konkrétnu žiadosť Komisie uvádza, že SACE nepredpokladá významnú zmenu obchodnej činnosti SACE BT (pozri SACE – Odpoveď na žiadosť o informácie, 15. septembra 2011, s. 13).

120

(121)  Pozri rozsudok vo veci ENI/Lanerossi, bod 21.

121

(122)  Pozri rozsudok vo veci ENI/Lanerossi, bod 22.

122

(123)  Zdroj: podanie Talianska v liste z 8. júna 2010, príloha 7, s. 28.

123

Zdroj:

(124)  Jej beta, miera rizika spoločnosti v porovnaní s celkovým finančným trhom, sa v rokoch 2000 – 2004 rovnala 0,8 na stupnici, kde 1 predstavuje celkové riziko finančného trhu.

124

beta

(125)  Zdroj údajov použitých na výpočet: pre účtovnú hodnotu vlastného imania: http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf, pre cenu akcií: http://www.eulerhermes.com/finance/share/share-price.aspx.

125

(126)  Pri prezentácii svojich výsledkov za prvý štvrťrok 2009 spoločnosť Euler-Hermes 6. mája 2009 vyhlásila, že svet zažíva najhlbšiu obchodnú recesiu za posledných 50 rokov a že stúpa počet nesolventných firiem (pozri strany 5 a 7 prezentácie dostupnej na adrese http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf).

126

(127)  Pozri oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach, Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2, bod 12.

127

(128)  Rozsudok zo 16. mája 2002 vo veci C-482/99, Stardust Marine, Zb. s. I-4397.

128

Stardust Marine,

(129)  Rozsudok Všeobecného súdu vo veci T-68/03, Olympic Airways/Komisia, Zb. 2007, s. II-2911, body 312 – 319.

129

Olympic Airways/Komisia

(130)  Vec T-442/03, SIC/Komisia, Zb. 2008, s. II-1161.

130

SIC/Komisia,

(131)  Bod 110.

131

(132)  Bod 105.

132

(133)  Pozri rozsudok vo veci Stardust Marine, body 52, 54, 55 a 56.

133

Stardust Marine,

(134)  Pozri tiež článok 13 ods. 2 stanov SACE, ktoré sú k dispozícii na adrese: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/normativa/nuovo_statuto.pdf.

134

(135)  Pozri rozsudok zo 16. mája 2002 vo veci C-482/99, Stardust Marine, Zb. s. I-4397, bod 55 odkazujúci na vec C-303/88, Talianska republika/Komisia, Zb. 1991, s. I-01433, body 11 a 12, a vec C-305/89, Talianska republika/Komisia, Zb. 1991, s. I-01603, body 13 a 14.

135

(136)  Článok 6.12 zákonného nariadenia č. 269 z 30. septembra 2003 v znení zmien zákona č. 326 z 24. novembra 2003.

136

(137)  V tejto súvislosti treba poznamenať, že pri úvahách o prvom opatrení bolo Ministerstvo hospodárstva a financií požiadané o názor na výšku základného imania SACE BT. Pozri prílohu 2 – Zápisnica zo schôdze správnej rady SACE („Consiglio di Amministrazione“) z 28. apríla 2004 (Verbale della Riunione del Consiglio di Amministrazione di SACE SpA, 28. apríla 2004) k pripomienkam SACE predloženým 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, s. 74 – 75: „... pokiaľ ide o výšku základného imania SACE 2 [dočasný názov novej spoločnosti, ktorá mala byť vytvorená, neskôr SACE BT], po konzultácii s Ministerstvom hospodárstva a financií bola predbežne vyčíslená na 100 mil. EUR“ („... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro“).

137

pokiaľ ide o výšku základného imania SACE 2 [dočasný názov novej spoločnosti, ktorá mala byť vytvorená, neskôr SACE BT], po konzultácii s Ministerstvom hospodárstva a financií bola predbežne vyčíslená na 100 mil. EUR“ („... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro“).

(138)  V roku 2004, kedy sa SACE stala akciovou spoločnosťou a bolo udelené prvé opatrenie, väčšina členov správnej rady („Consiglio di Amministrazione“) SACE si ponechala svoje pozície v talianskej administratíve, t. j. na Ministerstve hospodárstva a financií, Ministerstve zahraničných vecí alebo v iných verejných inštitúciách (Ústav pre podporu priemyslu – Istituto per la Promozione Industriale, Regulačný úrad pre komunikácie – Autorità pre le garanzie nelle comunicazioni a Taliansky inštitút pre zahraničný obchod – Istituto nazionale per il Commercio Estero). Najmä predseda správnej rady SACE si v tom čase taktiež ponechal svoju vedúcu pozíciu na Ministerstve hospodárstva a financií. Mal pôsobnosť pre oblasť medzinárodných finančných vzťahov.

138

(139)  Pozri prílohu č. 8 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 1. apríla 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1. apríla 2009), s. 8, podanie Talianska z 5. marca 2012:

139

„... iii) sull'opportunità che, in tale ottica, non vi sia una diminuzione di volume tanto sul versante assicurativo ‚non a mercato‘ quanto sel versante dell'assicurazione dei rischi a mercato“.

(140)  Pozri prílohu č. 8 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 1. apríla 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1. apríla 2009), s. 9, podanie Talianska z 5. marca 2012:

140

„... l'attività di support al sistema delle imprese svolta dalla SACE non sempre viene chiaramente percepita all'esterno, concordando, altresì, sull'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, anche mediante la ricapitalizzazione della stessa“.

(141)  Pozri prílohu č. 8 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 1. apríla 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1. apríla 2009), s. 8, podanie Talianska z 5. marca 2012:

141

„... ii) l'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, mediante il quale il Gruppo SACE adempie alla propria funzione istituzionale di supporto al sistema delle imprese italiane“.

(142)  Pozri stranu 1 tlačovej správy, ktorá je k dispozícii na: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/comunicati/2009/20090401_-_Comunicato_Bilancio_2008_Gruppo_SACE_e_controllate_-_final__11_.pdf

142

(143)  SACE bola štátnym subjektom podliehajúcim verejnému právu, kým sa 1. januára 2004, teda len krátko pred vytvorením SACE BT a udelením prvého opatrenia, nestala spoločnosťou s ručením obmedzeným. Navyše sa zdá, že vytvorenie SACE BT s imaním vo výške 105,8 mil. EUR krátko po zmene právneho postavenia SACE nasvedčuje, že rozhodnutie štátu reorganizovať SACE v roku 2004 zahŕňalo aj vytvorenie SACE BT.

143

(144)  Pozri prílohu č. 1 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 26. mája 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26. mája 2009), s. 3 – 4, podanie Talianska z 5. marca 2012:

144

„[...]“.

(145)  Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE BT („Consiglio di Amministrazione“) z 27. mája 2009 (Verbale della Riunione del Consiglio di Amministrazione di SACE BT S.p.A., 27. mája 2009) predložená 9. júna 2010, s. 5: „nella valutazione dei risultati della Società e del revised budget deve considerarsi la mission di sostegno al mercato che SACE BT deve continuare a perseguire“.

145

del revised budget

mission

(146)  Ďalej sa konštatovalo, že keď v roku 2009 taliansky orgán pre hospodársku súťaž (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) schvaľoval presun životného poistenia zo SACE BT na Vittoria Assicurazioni SpA, predstavil SACE BT ako „[...] spoločnosť nepriamo kontrolovanú Ministerstvom hospodárstva a financií [...]“. Pozri Bollettino č. 15 zo 4. mája 2009, s. 7, C10007 – Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento n. 19768, dostupný na: http://www.agcm.it/trasp-statistiche/doc_download/868-15-09.html.

146

(147)  Pozri prílohu č. 16 – „Memo Risk Managament SACE S.p.a., 19. marca 2009“ k pripomienkam SACE poskytnutým 5. mája 2011 v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania. Oznámenie sa zakladalo na správe vypracovanej poistným maklérom [...] zo 14. novembra 2008: „Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable“. Správa obsahuje podrobnú analýzu technického trendu spoločnosti a najmä vplyvu existujúcich zaistných zmlúv (na konci roka 2008) na výsledky a hovorí o súčasných a budúcich kapitálových požiadavkách („requisiti patrimoniali“).

147

„requisiti patrimoniali“

(148)  Pozri prílohu č. 5 – Zápisnica zo zasadnutia správnej rady SACE z 1. apríla 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1. apríla 2009), s. 3, podanie Talianska z 5. marca 2012:

148

„... una dotazione riassicurativa da parte di SACE S.p.A. in favore della controllata SACE BT, al fine di consentirle un mantenimento della propria capacità di affidamento, in particolare nel segmento delle piccole medie imprese.

Il Consiglio di Amministrazione approva la partecipazione della società al Tratatto Excess Loss a copertura delle quote non accettate da riassicuratori di mercato e fino ad una massima perdita potenziale di EUR 48 mln. Le condizioni economiche praticate dovranno essere a mercato e pari a quelle accettate dai riassicuratori privati“

(149)  V článku 4 ods. 6 stanov SACE sa stanovuje, že: „Spoločnosť môže uzatvárať zaistné a spolupoistné zmluvy s oprávnenými talianskymi subjektmi alebo firmami, so zahraničnými subjektmi alebo spoločnosťami alebo s medzinárodnými organizáciami a uzatvárať zmluvy na pokrytie poistiteľných rizík za trhových podmienok s vedúcimi subjektmi na trhu“ („La Società può concludere accordi di riassicurazione e coassicurazione con enti o imprese italiani autorizzati, con enti o imprese esteri o con organismi internazionali, nonché stipulare contratti di copertura del rischio assicurativo, a condizioni di mercato, con primari operatori del settore“).

149

(150)  Pozri aj body 3 a 2.1 oznámenia o vývozných úveroch.

150

151

„3.2. Typy prístupov uvedených v bode 3.1 poskytujú alebo môžu poskytovať poisťovateľom vývozných úverov, ktorí také konanie využívajú, nejakú finančnú výhodu v porovnaní s ostatnými poisťovateľmi vývozných úverov. Takéto finančné výhody poskytnuté len určitým podnikom narúšajú hospodársku súťaž a predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 92 ods. 1 zmluvy.

[...]

Finančné výhody uvedené v bode 3.1 s ohľadom na obchodovateľné riziká [...] vedú k rozdielom v poistnom krytí, ktoré je v rôznych členských štátoch k dispozícii na krytie obchodovateľných rizík a týmto narúšajú hospodársku súťaž medzi spoločnosťami v členských štátoch“

(152)  Dostupné informácie sa vzťahujú iba na zárukové poistenie (i dati riportati sono relativi solo at ramo cauzioni)

152

Zdroj:Obchodný plán na obdobie rokov 2010 – 2011, schválený správnou radou SACE BT 4. augusta 2009, a upravený obchodný plán na obdobie rokov 2011 – 2013, schválený správnou radou SACE BT 24. novembra 2011.

Zdroj:

(153)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

153

(154)  Pozri rozhodnutie o začatí konania, odôvodnenie 137.

154

(155)  Pozri podanie Talianska v liste z 8. júna 2010, príloha 7, s. 29.

155

(156)  Pozri článok 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1998/2006.

156

(157)  Oznámenie Komisie – Rekapitalizácia finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia proti neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže (Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2009, s. 2).

157

(158)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

158

(159)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

159

(160)  Ú. v. ES C 217, 2.8.2001, s. 2.

160

(161)  Ú. v. EÚ C 307, 11.12.2004, s. 12.

161

(162)  Ú. v. EÚ C 325, 22.12.2005, s. 22.

162

(163)  Toto oznámenie o vývozných úveroch, ktoré bolo znova pozmenené v roku 2010 (Ú. v. EÚ C 329, 7.12.2010, s. 6) po prijatí dotknutých opatrení, nedávno nahradilo nové oznámenie o krátkodobom poistení vývozných úverov (Ú. v. EÚ C 392, 19.12.2012, s. 1), ktoré je v platnosti iba od 1. januára 2013 (ďalej len „nové oznámenie o vývozných úveroch“). Komisia pre úplnosť poznamenáva, že ani pri uplatnení ustanovení nového oznámenia o vývozných úveroch by sa jej hodnotenie vysvetlené v nasledujúcich odsekoch v žiadnom prípade nezmenilo.

163

(164)  Ú. v. EÚ C 16, 22.1.2009, s. 1.

164

(165)  Pozri rozhodnutie Komisie K(2011) 7756 v konečnom znení z 23. novembra 2011 vo veci SA.27386 (K 28/10) – Schéma krátkodobého poistenia vývozných úverov – Portugalsko, zatiaľ neuverejnené.

165

(166)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

166

---

PRÍLOHA

INFORMÁCIE O VÝŠKE PRIJATEJ POMOCI, POMOCI, KTORÁ MÁ BYŤ VRÁTENÁ, A POMOCI, KTORÁ UŽ BOLA VRÁTENÁ

| Totožnosť príjemcu | Celková výška pomoci získanej v rámci schémy (1) | Celková výška pomoci, ktorá má byť vrátená (1)

  (Istina) | Celková suma, ktorá už bola uhradená (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| (Istina) | Úrok z vymáhania |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Totožnosť príjemcu

Celková výška pomoci získanej v rámci schémy (1)

Celková výška pomoci, ktorá má byť vrátená (1)

(Istina)

Celková suma, ktorá už bola uhradená (1)

(Istina)

Úrok z vymáhania

---

(1)  V mil. národnej meny.

---

| 12.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 239/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 239/64

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 6. augusta 2014,

ktorým sa zriaďuje infraštruktúra pre digitálny výskum v oblasti umeleckých a humanitných vied v podobe Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (DARIAH ERIC)

(2014/526/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009 o právnom rámci Spoločenstva pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) (1), a najmä na jeho článok 6 ods. 1 písm. a),

keďže:

| (1) | Belgicko, Chorvátsko, Cyprus, Dánsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Luxembursko, Malta, Nemecko, Rakúsko, Slovinsko, Srbsko a Taliansko požiadali Komisiu, aby zriadila infraštruktúru pre digitálny výskum slúžiacu na účely Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ďalej len „DARIAH ERIC“). |
| --- | --- |

(1)

Belgicko, Chorvátsko, Cyprus, Dánsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Luxembursko, Malta, Nemecko, Rakúsko, Slovinsko, Srbsko a Taliansko požiadali Komisiu, aby zriadila infraštruktúru pre digitálny výskum slúžiacu na účely Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ďalej len „DARIAH ERIC“).

| (2) | Belgicko, Cyprus, Dánsko, Grécko, Holandsko, Chorvátsko, Írsko, Luxembursko, Malta, Nemecko, Rakúsko, Slovinsko, Srbsko a Taliansko si za hostiteľský členský štát konzorcia DARIAH ERIC zvolili Francúzsko. |
| --- | --- |

(2)

Belgicko, Cyprus, Dánsko, Grécko, Holandsko, Chorvátsko, Írsko, Luxembursko, Malta, Nemecko, Rakúsko, Slovinsko, Srbsko a Taliansko si za hostiteľský členský štát konzorcia DARIAH ERIC zvolili Francúzsko.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 20 nariadenia (ES) č. 723/2009, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 20 nariadenia (ES) č. 723/2009,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Týmto sa zriaďuje infraštruktúra pre digitálny výskum v oblasti umeleckých a humanitných vied slúžiaca na účely Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (DARIAH ERIC).

2.   Stanovy konzorcia DARIAH ERIC sú uvedené v prílohe. Stanovy sa aktualizujú a sprístupňujú verejnosti na webovej lokalite konzorcia DARIAH ERIC a v jeho štatutárnom sídle.

3.   Základné prvky stanov, ktorých zmeny si vyžadujú schválenie Komisiou v súlade s článkom 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 723/2009, sú stanovené v článkoch 1, 2, 23 až 30.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 6. augusta 2014

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

PRÍLOHA

STANOVY DARIAH ERIC

BELGICKO,

CYPRUS,

DÁNSKO,

FRANCÚZSKO,

GRÉCKO,

HOLANDSKO,

CHORVÁTSKO,

ÍRSKO,

LUXEMBURSKO,

MALTA,

NEMECKO,

RAKÚSKO,

SLOVINSKO,

SRBSKO,

TALIANSKO,

ďalej len „zakladajúci členovia“

UZNÁVAJÚC významnú úlohu pozorovateľov a spolupracujúcich partnerov DARIAH ERIC,

ŽELAJÚC SI podporovať umelecké a humanitné vedy v Európe,

ŽELAJÚC SI vytvárať modernú infraštruktúru digitalizovaného výskumu v rámci umeleckých a humanitných vied,

MAJÚC NA PAMÄTI výsledky prípravnej fázy projektu DARIAH, ktorú financovala Európska komisia v rámci dohody o grante č. 211583,

ŽIADAJÚC, aby Európska komisia zriadila infraštruktúru digitalizovaného výskumu umeleckých a humanitných vied ako Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (DARIAH ERIC),

SA PRETO DOHODLI NA NASLEDUJÚCICH USTANOVENIACH:

KAPITOLA 1

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Názov, sídlo, umiestnenie a pracovný jazyk

1.   Zriaďuje sa európska výskumná infraštruktúra s názvom Infraštruktúra digitalizovaného výskumu umeleckých a humanitných vied, ďalej len „DARIAH“.

2.   DARIAH má právnu formu Konzorcia pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) zriadeného podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 723/2009 a nazýva sa DARIAH ERIC.

3.   DARIAH ERIC je distribuovaná výskumná infraštruktúra. Jej činnosti sa musia vykonávať prostredníctvom virtuálnych kompetenčných centier.

4.   DARIAH ERIC má svoje štatutárne sídlo v Paríži vo Francúzsku.

5.   Pracovným jazykom DARIAH ERIC je angličtina. Za autentické sa považuje znenie týchto stanov v anglickom a vo francúzskom jazyku, ako aj vo všetkých ostatných úradných jazykoch EÚ. Nijaká jazyková verzia nemá prednosť.

Článok 2

Ciele, koordinácia a rozdelenie činností

1.   Poslaním DARIAH ERIC je posilniť a podporovať digitalizovaný výskum v humanitných a umeleckých vedách. V rámci DARIAH ERIC sa vytvára, udržiava a prevádzkuje infraštruktúra na podporu výskumných postupov založených na IKT.

2.   DARIAH ERIC spolupracuje s výskumnou a akademickou obcou s cieľom:

| a) | skúmať a využívať metódy a nástroje založené na IKT s cieľom nastoľovať nové otázky a hľadať moderné riešenia na už existujúce problémy; |
| --- | --- |

a)

skúmať a využívať metódy a nástroje založené na IKT s cieľom nastoľovať nové otázky a hľadať moderné riešenia na už existujúce problémy;

| b) | vylepšovať možnosti a výsledky výskumu prepojením rôznorodých materiálov z digitálnych zdrojov; |
| --- | --- |

b)

vylepšovať možnosti a výsledky výskumu prepojením rôznorodých materiálov z digitálnych zdrojov;

| c) | vymieňať si poznatky, odborné znalosti, metodiky a postupy naprieč odbormi a disciplínami. |
| --- | --- |

c)

vymieňať si poznatky, odborné znalosti, metodiky a postupy naprieč odbormi a disciplínami.

3.   Za koordináciu činností DARIAH ERIC je zodpovedný Úrad pre koordináciu DARIAH-EÚ v zmysle vymedzenia v článku 3. V úvodnej fáze sa jeho kancelárie budú nachádzať vo Francúzsku, v Nemecku a Holandsku.

4.   O charaktere, organizácii a rozdelení činností Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ rozhoduje predstavenstvo.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

V týchto stanovách majú uvedené zvýraznené pojmy význam, ktorý sa uvádza ďalej:

Spolupracujúci partner
  : Verejná alebo súkromná inštitúcia, ktorá vykonáva verejnú službu, sídli na území nezúčastnenej krajiny a DARIAH ERIC ju prijala na účely spolupráce s jedným alebo viacerými virtuálnymi kompetenčnými centrami v zmysle článku 5 týchto stanov.

Úrad pre koordináciu DARIAH-EÚ
  : Útvar zodpovedný za koordináciu činností DARIAH ERIC. Podporuje a prepája všetky úrovne DARIAH ERIC (valné zhromaždenie, vedeckú radu, predstavenstvo, tím vyššieho manažmentu, výbor národných koordinátorov a výbor pre spoločný výskum). Úrad pre koordináciu DARIAH-EÚ v úlohe koordinátora vykonáva dohľad nad spoluprácou so všetkými partnermi a riadiacimi orgánmi DARIAH ERIC a podniká rad vertikálnych úloh (napr. kontrolu administratívnych postupov) a horizontálnych úloh (napr. centrálne služby, celkové financovanie, právne a daňové požiadavky, prenos zručností a znalostí).

Národná koordinačná inštitúcia
  : Inštitúcia, ktorú určí každý člen a pozorovateľ na účely koordinácie činností DARIAH na vnútroštátnej úrovni.

Národný koordinátor
  : Osoba vymenovaná každým členom alebo pozorovateľom, ktorá je zodpovedná za prípravu národných plánov DARIAH a za národné nepeňažné príspevky.

Partnerská inštitúcia
  : Verejná alebo súkromná inštitúcia, ktorá vykonáva verejnú službu a DARIAH ERIC ju prijala na účely spolupráce s jedným alebo viacerými virtuálnymi kompetenčnými centrami.

Virtuálne kompetenčné centrum
  : Virtuálne kompetenčné centrum je virtuálny tím zložený z osôb pôsobiacich v partnerských inštitúciách na účely vykonávania operačných činností DARIAH ERIC.

Predsednícka inštitúcia virtuálneho kompetenčného centra
  : Partnerská inštitúcia, ktorá riadi činnosti jedného virtuálneho kompetenčného centra a ktorú vymenovalo predstavenstvo.

Vedúci virtuálneho kompetenčného centra
  : Osoba odporučená predsedníckou inštitúciou virtuálneho kompetenčného centra, ktorú predstavenstvo vymenovalo za osobu zodpovednú za koordináciu činností virtuálneho kompetenčného centra.

KAPITOLA 2

ČLENSTVO, POZOROVATELIA, PARTNERI

Článok 4

Členovia, pozorovatelia a spolupracujúci partneri

1.   Členské štáty, pridružené krajiny, tretie krajiny, ktoré nie sú pridruženými krajinami, a medzivládne organizácie majú právo na členstvo v DARIAH ERIC po splnení formálnych náležitostí, ktoré sa tu uvádzajú, a keď o tom rozhodne valné zhromaždenie.

2.   Členské štáty, pridružené krajiny, tretie krajiny, ktoré nie sú pridruženými krajinami, a medzivládne organizácie sa môžu stať pozorovateľmi v DARIAH ERIC po splnení formálnych náležitostí, ktoré sa tu uvádzajú, a keď o tom rozhodne valné zhromaždenie.

3.   Členmi DARIAH ERIC sú aspoň jeden členský štát a dve iné krajiny, ktoré sú buď členskými štátmi, alebo pridruženými krajinami.

4.   Členské štáty alebo pridružené krajiny majú spoločne väčšinu hlasovacích práv vo valnom zhromaždení.

5.   Členovia vymenujú za národné koordinačné inštitúcie uvedené v prílohe I národné verejné alebo súkromné inštitúcie vykonávajúce verejnú službu. Národné koordinačné inštitúcie zastupujú členov pri činnostiach v rámci DARIAH ERIC.

6.   Pozorovatelia vymenujú za národné koordinačné inštitúcie uvedené v prílohe I národné verejné alebo súkromné inštitúcie vykonávajúce verejnú službu. Národné koordinačné inštitúcie zastupujú pozorovateľov pri činnostiach v rámci DARIAH ERIC.

7.   Členovia, pozorovatelia a subjekty, ktoré ich zastupujú, sa uvádzajú v prílohe I. Členovia sa v čase podania prihlášky do ERIC uvádzajú ako zakladajúci členovia.

8.   DARIAH ERIC môže uzatvárať dohody so spolupracujúcimi partnermi.

Článok 5

Podmienky prijatia členov, pozorovateľov a spolupracujúcich partnerov

1.   Každá štátna alebo medzivládna organizácia, ktoré majú záujem stať sa členom alebo pozorovateľom, alebo ktorákoľvek inštitúcia, ktorá má záujem stať sa spolupracujúcim partnerom, podá písomnú prihlášku do DARIAH ERIC.

2.   Členovia a pozorovatelia musia v prihláške uviesť názov národnej koordinačnej inštitúcie, ktorá koordinuje činnosti DARIAH na vnútroštátnej úrovni.

3.   Predstavenstvo postúpi prihlášku valnému zhromaždeniu a odporučí prijatie alebo neprijatie uchádzača.

4.   Valné zhromaždenie rozhodne o prijatí nového člena, pozorovateľa alebo spolupracujúceho partnera.

5.   DARIAH ERIC a spolupracujúci partner uzatvoria záväznú dohodu, v ktorej sa vymedzí rámec spolupráce na základe odporúčaní valného zhromaždenia a ktorá bude uzatvorená na obdobie aspoň dvoch rokov, pričom na jeho konci sa spolupráca vyhodnotí.

Článok 6

Ukončenie štatútu člena alebo pozorovateľa

1.   Ak valné zhromaždenie rozhodne, že člen alebo pozorovateľ vážne porušuje tieto stanovy a vnútorný poriadok a ak člen alebo pozorovateľ toto porušovanie nenapraví do šiestich mesiacov, valné zhromaždenie môže rozhodnúť o vylúčení tohto člena alebo pozorovateľa.

2.   Hlas člena, ktorý sa dopustil porušenia, sa pri tomto rozhodnutí nezapočíta.

3.   Člen alebo pozorovateľ, ktorý sa dopustil porušenia, má pred rozhodnutím valného zhromaždenia o tejto záležitosti právo objasniť valnému zhromaždeniu svoje stanovisko.

4.   Počas prvých piatich rokov štatútu člena alebo pozorovateľa v DARIAH ERIC nesmie nikto z členov alebo pozorovateľov odstúpiť, s výnimkou situácie, ak valné zhromaždenie mimoriadne rozhodne inak.

5.   Členovia alebo pozorovatelia, ktorí sa na začiatku nezaviažu na päť rokov, podpíšu vyhlásenie stanovujúce kratšie obdobie, ktoré valné zhromaždenie pri rozhodovaní o prijatí podľa článku 5 ods. 4 zaeviduje.

6.   Člen alebo pozorovateľ môže po prvých piatich rokoch štatútu člena alebo pozorovateľa v DARIAH ERIC odstúpiť, pričom to oznámi aspoň šesť mesiacov pred dátumom nadobudnutia účinnosti predmetného odstúpenia.

7.   Od člena alebo pozorovateľa, ktorý si želá odstúpiť, sa požaduje plná úhrada jeho finančných záväzkov za celý finančný rok, v ktorom sa odstúpenie uskutoční.

KAPITOLA 3

PRÁVA A POVINNOSTI ČLENOV, POZOROVATEĽOV A SPOLUPRACUJÚCICH PARTNEROV

Článok 7

Členovia

1.   Členovia DARIAH ERIC môžu využívať všetky nástroje a služby a podieľať sa na všetkých činnostiach. Majú právo na účasť a hlasovanie na valnom zhromaždení. Ich partnerské inštitúcie majú právo na štatút predsedníckej inštitúcie virtuálneho kompetenčného centra v závislosti od postupu, ktorý sa tu uvádza.

2.   Členovia platia svoj ročný príspevok do rozpočtu DARIAH ERIC podľa zásad a metódy výpočtu, ktoré sa uvádzajú v článku 18 ods. 1 a v prílohe II.

3.   Predstavenstvo odporučí valnému zhromaždeniu schválenie príspevku medzivládnej organizácie a krajín neuznaných Radou Európy.

Článok 8

Pozorovatelia

1.   Pozorovatelia v DARIAH ERIC môžu využívať všetky nástroje a služby a podieľať sa na všetkých činnostiach. Pozorovatelia sa okrem toho môžu zúčastňovať na všetkých zasadnutiach valného zhromaždenia a vyjadriť na nich svoje stanovisko, nemajú však hlasovacie práva.

2.   Pozorovatelia platia svoj ročný príspevok do rozpočtu DARIAH ERIC podľa zásad a metódy výpočtu, ktoré sa uvádzajú v článku 18 ods. 1 a v prílohe II.

3.   Predstavenstvo odporučí valnému zhromaždeniu schválenie príspevku medzivládnej organizácie a krajín neuznaných Radou Európy.

Článok 9

Spolupracujúci partneri

Práva a povinnosti spolupracujúceho partnera sa vymedzujú v záväznej dohode podľa článku 5 ods. 5

KAPITOLA 4

SPRÁVA

Článok 10

Valné zhromaždenie

1.   Valné zhromaždenie je riadiaci orgán DARIAH ERIC a skladá sa zo zástupcov členov DARIAH ERIC. Zástupcovia pozorovateľov v DARIAH ERIC sa môžu zúčastňovať na všetkých zasadnutiach valného zhromaždenia a vyjadriť na nich svoje stanovisko, nemajú však hlasovacie práva.

2.   Každý subjekt zastupujúci člena alebo pozorovateľa nominuje jedného oficiálneho zástupcu. Každý člen alebo každý pozorovateľ môže okrem toho zapojiť svojho národného koordinátora alebo ďalších expertov. Každá delegácia členov alebo pozorovateľov sa môže skladať až z troch osôb.

3.   Každý člen alebo každá delegácia členov má jediný hlas.

4.   Hlasy členov, ktorí ku dňu zasadnutia valného zhromaždenia neuhradili svoj príspevok, sa pozastavia.

5.   Členské štáty a pridružené krajiny majú vo valnom zhromaždení vždy väčšinu hlasov. Pokiaľ sú na vykonanie tohto ustanovenia potrebné výnimočné hlasovacie práva, udelenie takýchto výnimočných hlasovacích práv nadobudne účinnosť rozhodnutím valného zhromaždenia.

6.   Valné zhromaždenie volí svojho predsedu a podpredsedu spomedzi svojich členov jednoduchou väčšinou hlasov na trojročné obdobie, ktoré možno obnoviť. Podpredseda zastupuje predsedu počas jeho neprítomnosti a v prípade konfliktu záujmov. Predseda alebo osoba poverená predsedom zodpovedá za aktualizáciu prílohy I tak, aby sa v nej vždy uvádzal presný zoznam členov, pozorovateľov a ich zastupujúcich subjektov.

7.   Valné zhromaždenie zasadá raz ročne na riadnom zasadnutí alebo na náhradnom zasadnutí, ak sa riadne zasadnutie odložilo, a môže zvolávať výnimočné zasadnutia.

8.   Prevádzkové podrobnosti, pokiaľ ide o akékoľvek zasadnutie valného zhromaždenia (napr. riadne zasadnutia, náhradné zasadnutia, výnimočné zasadnutia, zastúpenie na zasadnutiach, termíny pozvánok, agenda, zápisnice atď.), sa stanovujú vo vnútornom poriadku.

9.   Ak sú na riadnom zasadnutí prítomné alebo zastúpené aspoň dve tretiny členov s oprávnením hlasovať, požiadavka uznášaniaschopnosti je splnená. Na náhradnom zasadnutí valného zhromaždenia sa podmienka uznášaniaschopnosti považuje za splnenú bez ohľadu na počet prítomných alebo zastúpených členov.

10.   Jednoduchá väčšina sa dosiahne, keď je počet hlasov odovzdaných v prospech rozhodnutia vyšší ako počet hlasov odovzdaných proti nemu. Rozhodnutia môžu podliehať dodatočným väčšinovým podmienkam, ako sa stanovuje v odsekoch 13 až 17.

11.   Valné zhromaždenie s platnosťou:

| a) | uskutoční zasadnutie, iba ak sú splnené podmienky uznášaniaschopnosti; |
| --- | --- |

a)

uskutoční zasadnutie, iba ak sú splnené podmienky uznášaniaschopnosti;

| b) | vydá rozhodnutie, iba ak sú splnené väčšinové podmienky. |
| --- | --- |

b)

vydá rozhodnutie, iba ak sú splnené väčšinové podmienky.

12.   Valné zhromaždenie pri všetkých záležitostiach vynaloží maximálne úsilie na dosiahnutie konsenzu. Ak valné zhromaždenie nedosiahne konsenzus, rozhoduje v súlade so systémom váženia hlasov, ako sa stanovuje v odsekoch 13 až 17.

13.   Valné zhromaždenie jednoduchou väčšinou:

| a) | prijíma nových členov, pozorovateľov a spolupracujúcich partnerov; |
| --- | --- |

a)

prijíma nových členov, pozorovateľov a spolupracujúcich partnerov;

| b) | schvaľuje finančné správy a výročnú správu o činnosti; |
| --- | --- |

b)

schvaľuje finančné správy a výročnú správu o činnosti;

| c) | vymenúva alebo odvoláva členov vedeckej rady; |
| --- | --- |

c)

vymenúva alebo odvoláva členov vedeckej rady;

| d) | predlžuje trvanie DARIAH ERIC; |
| --- | --- |

d)

predlžuje trvanie DARIAH ERIC;

| e) | vymenúva audítorov; |
| --- | --- |

e)

vymenúva audítorov;

| f) | schvaľuje výnimočné odstúpenie člena alebo pozorovateľa. |
| --- | --- |

f)

schvaľuje výnimočné odstúpenie člena alebo pozorovateľa.

14.   Valné zhromaždenie jednoduchou väčšinou vrátane kladného hlasu členov zastupujúcich aspoň 50 percent ročných príspevkov DARIAH ERIC podľa článku 18 ods. 1 a prílohy II:

| a) | má právo kedykoľvek zmeniť rozpočet a môže vykonať zmenu všetkých rozpočtových prostriedkov a výpočtov príspevkov podľa zásad uvedených v prílohe II; |
| --- | --- |

a)

má právo kedykoľvek zmeniť rozpočet a môže vykonať zmenu všetkých rozpočtových prostriedkov a výpočtov príspevkov podľa zásad uvedených v prílohe II;

| b) | schvaľuje strategickú orientáciu a program činností vrátane programu a rozpočtu každého virtuálneho kompetenčného centra; |
| --- | --- |

b)

schvaľuje strategickú orientáciu a program činností vrátane programu a rozpočtu každého virtuálneho kompetenčného centra;

| c) | kedykoľvek vymenúva alebo odvoláva riaditeľa podľa pravidiel, ktoré stanovilo. |
| --- | --- |

c)

kedykoľvek vymenúva alebo odvoláva riaditeľa podľa pravidiel, ktoré stanovilo.

15.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 723/2009, valné zhromaždenie jednoduchou väčšinou vrátane kladného hlasu členov zastupujúcich aspoň 75 percent ročných príspevkov DARIAH ERIC podľa článku 18 ods. 1 a prílohy II:

| a) | schvaľuje každé oneskorené pridanie záležitosti do agendy, pokiaľ ide o návrh na zmenu stanov; |
| --- | --- |

a)

schvaľuje každé oneskorené pridanie záležitosti do agendy, pokiaľ ide o návrh na zmenu stanov;

| b) | navrhuje zmenu stanov v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 723/2009; |
| --- | --- |

b)

navrhuje zmenu stanov v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 723/2009;

| c) | prijíma vnútorný poriadok; |
| --- | --- |

c)

prijíma vnútorný poriadok;

| d) | najneskôr v novembri predchádzajúceho rozpočtového roka schváli ročný rozpočet vrátane nepeňažných príspevkov. |
| --- | --- |

d)

najneskôr v novembri predchádzajúceho rozpočtového roka schváli ročný rozpočet vrátane nepeňažných príspevkov.

16.   Valné zhromaždenie jednomyseľným rozhodnutím:

| a) | vylučuje členov a pozorovateľov. Hlas dotknutého člena sa pri rozhodnutí nezapočíta; |
| --- | --- |

a)

vylučuje členov a pozorovateľov. Hlas dotknutého člena sa pri rozhodnutí nezapočíta;

| b) | rozpúšťa DARIAH ERIC; |
| --- | --- |

b)

rozpúšťa DARIAH ERIC;

| c) | schvaľuje ročné zvýšenie príspevkov členov a pozorovateľov, ktoré by presiahlo dve percentá; |
| --- | --- |

c)

schvaľuje ročné zvýšenie príspevkov členov a pozorovateľov, ktoré by presiahlo dve percentá;

| d) | schvaľuje politiku DARIAH v oblasti údajov. |
| --- | --- |

d)

schvaľuje politiku DARIAH v oblasti údajov.

17.   Valné zhromaždenie rozhoduje o všetkých záležitostiach vo vzťahu k DARIAH ERIC, ktoré sa neuvádzajú v predchádzajúcich odsekoch, v súlade s odsekom 16.

18.   Pre členov valného zhromaždenia sú záväzné ustanovenia vnútorného poriadku.

Článok 11

Vedecká rada

1.   Vedecká rada sa skladá z piatich až desiatich jednotlivcov, ktorých vymenovalo valné zhromaždenie na obnoviteľné trojročné obdobie.

2.   Vedecká rada si za predsedu volí jedného zo svojich členov.

3.   Predseda zvoláva všetky zasadnutia vedeckej rady a predsedá im.

4.   Valné zhromaždenie zaistí, aby členovia vedeckej rady mali významné skúsenosti v oblasti umeleckých a humanitných vied, ako aj s uplatňovaním informačných technológií v umeleckých a humanitných vedách.

5.   Vedecká rada zasadá raz ročne a poskytuje valnému zhromaždeniu a ostatným subjektom DARIAH poradenstvo a usmernenia v súvislosti s vedeckými a technickými záležitosťami.

6.   Vedecká rada vypracúva pre valné zhromaždenie výročnú správu o súčasných technických a vedeckých pokrokoch, ako aj odporúčania na zlepšenie infraštruktúry DARIAH.

7.   Pre členov vedeckej rady sú záväzné ustanovenia vnútorného poriadku.

Článok 12

Predstavenstvo

1.   Predstavenstvo je výkonným orgánom a právnym zástupcom DARIAH ERIC. Skladá sa z troch riaditeľov, ktorých vymenúva valné zhromaždenie. Riaditelia sú kvalifikovaní jednotlivci s významnými skúsenosťami v oblasti umeleckých a humanitných vied, ako aj s uplatňovaním informačných technológií v umeleckých a humanitných vedách. Predstavenstvo sa zodpovedá valnému zhromaždeniu.

2.   Každý riaditeľ je vymenovaný na maximálne trojročné obdobie a môže byť opätovne vymenovaný. Nie je však prípustné, aby funkčné obdobie riaditeľa presiahlo dve po sebe nasledujúce obdobia.

3.   Ak riaditeľ odstúpi alebo nedokáže vykonávať svoje povinnosti, valné zhromaždenie vymenuje iného riaditeľa na zostávajúci čas funkčného obdobia predchádzajúceho riaditeľa.

4.   Predstavenstvo si spomedzi svojich členov volí predsedu na trojročné obdobie, ktoré možno obnoviť, v súlade s článkom 12 ods. 2 Predseda zvoláva všetky zasadnutia predstavenstva a predsedá im.

5.   Predstavenstvo:

| a) | vedie DARIAH ERIC a navrhuje strategické ciele a smerovanie; |
| --- | --- |

a)

vedie DARIAH ERIC a navrhuje strategické ciele a smerovanie;

| b) | podpisuje v mene DARIAH ERIC všetky zmluvy, dohody a iné záväzné dokumenty po tom, ako ich schválilo valné zhromaždenie, keď sa vyžaduje jeho súhlas; |
| --- | --- |

b)

podpisuje v mene DARIAH ERIC všetky zmluvy, dohody a iné záväzné dokumenty po tom, ako ich schválilo valné zhromaždenie, keď sa vyžaduje jeho súhlas;

| c) | zastupuje DARIAH ERIC pred všetkými európskymi, medzinárodnými a vnútroštátnymi orgánmi a súdmi a funguje ako prvý kontakt; |
| --- | --- |

c)

zastupuje DARIAH ERIC pred všetkými európskymi, medzinárodnými a vnútroštátnymi orgánmi a súdmi a funguje ako prvý kontakt;

| d) | zaisťuje dostupnosť primeraných finančných zdrojov a vypracúva rozpočet; |
| --- | --- |

d)

zaisťuje dostupnosť primeraných finančných zdrojov a vypracúva rozpočet;

| e) | vypracúva vnútorný poriadok; |
| --- | --- |

e)

vypracúva vnútorný poriadok;

| f) | kontroluje efektívnosť pôsobenia DARIAH ERIC vo vzťahu k strategickým cieľom a smerovaniu, ktoré stanovilo valné zhromaždenie; |
| --- | --- |

f)

kontroluje efektívnosť pôsobenia DARIAH ERIC vo vzťahu k strategickým cieľom a smerovaniu, ktoré stanovilo valné zhromaždenie;

| g) | vypracúva výročnú správu o činnosti, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1; |
| --- | --- |

g)

vypracúva výročnú správu o činnosti, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1;

| h) | vykonáva dohľad nad tímom vyššieho manažmentu; |
| --- | --- |

h)

vykonáva dohľad nad tímom vyššieho manažmentu;

| i) | riadi a zamestnáva členov Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ, ako sa uvádza v článku 2 ods. 4 a článku 28 ods. 7; |
| --- | --- |

i)

riadi a zamestnáva členov Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ, ako sa uvádza v článku 2 ods. 4 a článku 28 ods. 7;

| j) | po konzultáciách s tímom vyššieho manažmentu schvaľuje vznik, zmenu (vrátane rozdelenia, fúzie alebo zmeny zamerania) alebo rozpustenie virtuálnych kompetenčných centier; |
| --- | --- |

j)

po konzultáciách s tímom vyššieho manažmentu schvaľuje vznik, zmenu (vrátane rozdelenia, fúzie alebo zmeny zamerania) alebo rozpustenie virtuálnych kompetenčných centier;

| k) | po konzultáciách s tímom vyššieho manažmentu vymenúva alebo odvoláva predsednícke inštitúcie virtuálnych kompetenčných centier a príslušných vedúcich virtuálnych kompetenčných centier; |
| --- | --- |

k)

po konzultáciách s tímom vyššieho manažmentu vymenúva alebo odvoláva predsednícke inštitúcie virtuálnych kompetenčných centier a príslušných vedúcich virtuálnych kompetenčných centier;

| l) | po konzultáciách s tímom vyššieho manažmentu vymenúva alebo odvoláva predsedu výboru pre spoločný výskum. |
| --- | --- |

l)

po konzultáciách s tímom vyššieho manažmentu vymenúva alebo odvoláva predsedu výboru pre spoločný výskum.

6.   Pre členov predstavenstva sú záväzné ustanovenia vnútorného poriadku.

Článok 13

Tím vyššieho manažmentu

1.   Zriadi sa tím vyššieho manažmentu, ktorý pozostáva z predsedu a podpredsedu výboru národných koordinátorov a z predsedu a podpredsedu výboru pre spoločný výskum. Na zasadnutia tímu vyššieho manažmentu sa pozývajú príslušní pracovníci Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ a predseda vedeckej rady.

2.   Predstavenstvo vykonáva s tímom vyššieho manažmentu konzultácie o všetkých všeobecných záležitostiach vrátane vypracovania návrhov pre valné zhromaždenie, vytvárania a modifikácie ročných pracovných plánov v súvislosti s DARIAH ERIC a zaistenia ucelenosti, súvislosti a stability služieb výskumnej infraštruktúry.

3.   Predseda predstavenstva zvoláva všetky zasadnutia tímu vyššieho manažmentu a predsedá im.

4.   Pre členov tímu vyššieho manažmentu sú záväzné ustanovenia vnútorného poriadku.

Článok 14

Výbor národných koordinátorov

1.   Výbor národných koordinátorov je jedným z dvoch prevádzkových orgánov DARIAH ERIC. Jeho cieľom je integrovať a koordinovať národné činnosti DARIAH na európskej úrovni.

2.   Skladá sa z jedného národného koordinátora za každého člena a každého pozorovateľa, ktorého tento člen alebo pozorovateľ vymenoval. Národný koordinátor sa vymenúva na trojročné obdobie, ktoré možno obnoviť. Každý člen a každý pozorovateľ môže svojho národného koordinátora kedykoľvek vymeniť. Na zasadnutia výboru národných koordinátorov sa pozývajú príslušní pracovníci Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ a zástupcovia predstavenstva.

3.   Výbor národných koordinátorov si jednoduchou väčšinou volí spomedzi svojich členov predsedu a podpredsedu na ročné obdobie, ktoré možno obnoviť. Predseda a podpredseda sú členmi tímu vyššieho manažmentu, kde zastupujú kolektívny názor výboru národných koordinátorov.

4.   Výbor národných koordinátorov zasadá riadne dvakrát ročne.

5.   Výbor národných koordinátorov pomáha predstavenstvu, predovšetkým pri predkladaní výročného zhrnutia národných plánov DARIAH predložených každým členom a každým pozorovateľom. V rámci výboru národných koordinátorov navrhuje každý národný koordinátor predstavenstvu ročné nepeňažné príspevky každého člena a každého pozorovateľa, ktoré sa predložia na schválenie valnému zhromaždeniu v súlade s článkom 10 ods. 15 písm. d).

6.   Pre členov výboru národných koordinátorov sú záväzné ustanovenia vnútorného poriadku.

Článok 15

Výbor pre spoločný výskum

1.   Výbor pre spoločný výskum je jedným z dvoch prevádzkových orgánov DARIAH ERIC. Jeho cieľom je organizácia vedeckej a technickej integrácie činností DARIAH.

2.   Výbor pozostáva vedúcich virtuálnych kompetenčných centier, ktorí si jednoduchou väčšinou volia spomedzi svojich členov podpredsedu na ročné obdobie, ktoré možno obnoviť. Predsedu vymenúva predstavenstvo na ročné obdobie, ktoré možno obnoviť, v súlade s postupom stanoveným vo vnútornom poriadku. Na zasadnutia výboru pre spoločný výskum sa pozývajú ďalší príslušní úradníci Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ a predstavenstva.

3.   Predseda a podpredseda sú členmi tímu vyššieho manažmentu, kde zastupujú kolektívny názor výboru pre spoločný výskum.

4.   Výbor pre spoločný výskum zasadá riadne dvakrát ročne.

5.   Výbor pre spoločný výskum pomáha predstavenstvu najmä tak, že:

| a) | zbiera a posudzuje akékoľvek nepeňažné príspevky; |
| --- | --- |

a)

zbiera a posudzuje akékoľvek nepeňažné príspevky;

| b) | vypracúva ročný pracovný plán virtuálnych kompetenčných centier a správu o ich činnostiach; |
| --- | --- |

b)

vypracúva ročný pracovný plán virtuálnych kompetenčných centier a správu o ich činnostiach;

| c) | zorganizuje aspoň jedno plenárne zasadnutie DARIAH ročne, ktorého hostiteľom bude člen alebo pozorovateľ, a na ktorom sa zúčastnia príslušní pracovníci Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ. |
| --- | --- |

c)

zorganizuje aspoň jedno plenárne zasadnutie DARIAH ročne, ktorého hostiteľom bude člen alebo pozorovateľ, a na ktorom sa zúčastnia príslušní pracovníci Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ.

6.   Pre členov výboru pre spoločný výskum sú záväzné ustanovenia vnútorného poriadku.

KAPITOLA 5

ROZPOČET

Článok 16

Vypracovanie a prijatie rozpočtu

1.   Predstavenstvo spolu so zodpovedným pracovníkom Úradu pre koordináciu DARIAH-EÚ vypracuje návrh rozpočtu na ďalšie rozpočtové obdobie, ktorý bude predložený valnému zhromaždeniu v prvom štvrťroku predchádzajúceho účtovného roka.

2.   Návrh rozpočtu obsahuje všetky rozpočtové prostriedky a výpočet príspevkov od členov a pozorovateľov na nasledujúce rozpočtové obdobie, ako aj odhad nákladov a príspevkov na nasledujúce dve rozpočtové obdobia.

3.   Ak sa rozpočet k začiatku účtovného roka neprijme, celkové rozpočtové prostriedky, ktoré sa môžu mesačne pripisovať DARIAH ERIC, by mali podliehať obmedzeniam z predchádzajúceho rozpočtového roka.

Článok 17

Rozpočtové obdobie

1.   Každý účtovný rok DARIAH ERIC sa začína 1. januára a končí sa 31. decembra daného roka.

2.   Rozpočtové obdobie zahŕňa jeden účtovný rok.

Článok 18

Peňažné prostriedky a nepeňažné príspevky

1.   Príspevok každého člena a každého pozorovateľa sa skladá z dvoch častí. Jednu tvorí peňažný a druhú nepeňažný príspevok. Tieto dve časti prispievajú k percentu ročného peňažného rozpočtu a ročného nepeňažného rozpočtu DARIAH ERIC a sú odvodené z hodnôt HDP príslušnej krajiny. Zásady a metóda výpočtu sa stanovujú v prílohe II.

2.   Členovia a pozorovatelia sú zodpovední za prevod peňažného príspevku pre DARIAH ERIC.

3.   Nepeňažný príspevok je každý schválený príspevok nefinančnej povahy do rozpočtu DARIAH ERIC.

4.   Všetky nepeňažné príspevky zbiera a posudzuje výbor pre spoločný výskum, ktorý sa v prípade problémov radí s tímom vyššieho manažmentu.

5.   Postup hodnotenia nepeňažných príspevkov sa stanovuje vo vnútornom poriadku.

KAPITOLA 6

VIRTUÁLNE KOMPETENČNÉ CENTRÁ

Článok 19

Virtuálne kompetenčné centrá

1.   Prevádzka DARIAH ERIC sa organizuje prostredníctvom virtuálnych kompetenčných centier, z ktorých každé sa venuje určitej odbornej oblasti.

2.   Každá partnerská inštitúcia sa môže podieľať na práci viac než jedného virtuálneho kompetenčného centra.

Článok 20

Predsednícka inštitúcia virtuálneho kompetenčného centra

1.   Predsedníckou inštitúciou virtuálneho kompetenčného centra môžu byť len partnerské inštitúcie členov.

2.   Každá partnerská inštitúcia podľa článku 20 ods. 1, ktorá sa chce stať predsedníckou inštitúciou virtuálneho kompetenčného centra, musí predložiť žiadosť predstavenstvu. Žiadosť musí obsahovať meno(-á) vedúceho(-ich) virtuálneho kompetenčného centra.

3.   Predstavenstvo po konzultáciách s tímom vyššieho manažmentu určí jednu alebo viacero partnerských inštitúcií za predsednícku inštitúciu virtuálneho kompetenčného centra a vymenuje príslušného(-ých) vedúceho(-ich) virtuálneho kompetenčného centra.

4.   Pre partnerskú(-é) inštitúciu(-e), ktorú(-é) predstavenstvo určilo za predsednícku inštitúciu virtuálneho kompetenčného centra, sú záväzné ustanovenia vnútorného poriadku.

KAPITOLA 7

PREDKLADANIE SPRÁV, ÚČTOVNÍCTVO A AUDITY

Článok 21

Predkladanie správ

1.   DARIAH ERIC vypracúva výročnú správu o činnosti, ktorá sa týka predovšetkým vedeckých, prevádzkových a finančných aspektov jej činností. Predstavenstvo predkladá právu na schválenie valnému zhromaždeniu. Správa sa do šiestich mesiacov po ukončení príslušného finančného roka postúpi Európskej komisii a príslušným verejným orgánom. Táto správa sa sprístupní verejnosti.

2.   ERIC informuje Európsku komisiu o všetkých okolnostiach, ktoré by mohli vážne ohroziť dosiahnutie cieľov DARIAH ERIC alebo brániť DARIAH ERIC splniť požiadavky stanovené v nariadení (ES) č. 723/2009.

Článok 22

Účtovníctvo a audit

Pokiaľ ide o vypracovanie, registráciu, audit a zverejnenie účtovných výkazov, na DARIAH ERIC sa vzťahujú právne požiadavky hostiteľského štátu.

KAPITOLA 8

POLITIKY

Článok 23

Politika verejného obstarávania a oslobodenie od DPH

1.   DARIAH ERIC sa riadi zásadami príslušných smerníc Európskej únie o verejnom obstarávaní a súvisiacimi uplatniteľnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.

2.   Pri obstarávaní v súvislosti s činnosťami DARIAH ERIC členovia a pozorovatelia primerane zohľadňujú potreby, technické požiadavky a špecifikácie týkajúce sa DARIAH ERIC, ktoré určili príslušné orgány.

3.   Oslobodenie od DPH na základe článku 143 ods. 1 písm. g) a článku 151 ods. 1 písm. b) smernice Rady 2006/112/ES (1) a v súlade s článkami 50 a 51 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 282/2011 (2) sa obmedzuje na daň z pridanej hodnoty v prípade takého tovaru a služieb, ktoré DARIAH ERIC oficiálne využíva, ktoré majú hodnotu vyššiu ako 150 EUR a ktoré v plnej výške zaplatilo a obstaralo DARIAH ERIC. Na verejné obstarávanie jednotlivých členov sa takéto oslobodenie od DPH neuplatňuje.

4.   Oslobodenie od DPH sa vzťahuje na neziskové činnosti, nie však na ziskové činnosti.

5.   Oslobodenie od DPH sa uplatňuje na tovar a služby určené na vedecké, technické a administratívne činnosti, ktoré DARIAH ERIC vykonáva v súlade so svojimi hlavnými úlohami. Patria sem aj náklady na konferencie, semináre a zasadnutia, ktoré sa priamo viažu k oficiálnym činnostiam DARIAH ERIC. Oslobodenie od DPH sa však netýka nákladov na cestu a ubytovanie.

Článok 24

Zodpovednosť

1.   DARIAH ERIC nesie zodpovednosť za svoje dlhy.

2.   Členovia DARIAH ERIC nesú zodpovednosť za svoje príslušné ročné príspevky do DARIAH ERIC s výnimkou situácie, ak podpísali vyhlásenie o prevzatí dodatočnej zodpovednosti za dlhy DARIAH ERIC.

3.   Predstavenstvo v mene DARIAH ERIC dohodne a podpíše vhodnú poistnú zmluvu.

Článok 25

Politika prístupu

1.   Nástroje a služby, ktoré ponúka DARIAH ERIC, sa v zásade voľne sprístupňujú vedeckej a akademickej obci.

2.   Valné zhromaždenie môže rozhodnúť o poskytovaní niektorých služieb za poplatok a vo vnútornom poriadku uvedie konkrétne podmienky.

Článok 26

Politika vedeckého hodnotenia a šírenia informácií

1.   DARIAH ERIC prevádzkuje infraštruktúru bez prístupových obmedzení so zreteľom na čas, priestor alebo iné kritériá, ktorá je v zásade pre vedeckú a akademickú obec voľne prístupná.

2.   Ak sa z akéhokoľvek dôvodu musí prístup obmedziť, či už dočasne, alebo natrvalo, môže sa prístup poskytnúť iba po partnerskom preskúmaní na základe excelentnosti a najlepších postupov. Valné zhromaždenie po konzultáciách s vedeckou radou prijme potrebné vykonávacie predpisy.

3.   DARIAH ERIC prijme všetky primerané opatrenia na podporu infraštruktúry a jej využitia výskumnou obcou.

4.   Také opatrenia môžu okrem iného zahŕňať vytvorenie webového portálu, vydávanie informačného bulletinu, organizáciu konferencií a seminárov a účasť na nich, atď.

Článok 27

Práva duševného vlastníctva, politika v oblasti údajov a ochrana súkromia

1.   Duševné vlastníctvo sa riadi vnútroštátnymi právnymi predpismi členov alebo pozorovateľov a medzinárodnými dohodami, ktorých zmluvnými stranami sú členovia alebo pozorovatelia.

2.   Vo všeobecnosti sa uprednostňujú zásady otvoreného zdroja a otvoreného prístupu.

3.   V rámci DARIAH sa vytvorí politika týkajúca sa údajov a schváli ju valné zhromaždenie.

4.   Použitie a zhromažďovanie údajov DARIAH ERIC podlieha európskym a vnútroštátnym právnym predpisom o ochrane údajov.

Článok 28

Politika zamestnanosti

1.   DARIAH ERIC je zamestnávateľom podporujúcim rovnosť príležitostí.

2.   Pracovné zmluvy sa riadia vnútroštátnymi právnymi predpismi krajiny, v ktorej sú zamestnanci zamestnaní.

3.   DARIAH ERIC nerobí žiadne rozdiely medzi priamym a vyslaným personálom.

4.   DARIAH ERIC zverejní všetky voľné pracovné miesta a na prijímanie žiadostí stanoví primeranú lehotu.

5.   DARIAH ERIC pred uplynutím uvedenej lehoty neponúkne nijakú pozíciu žiadnemu kandidátovi.

6.   DARIAH ERIC neponúkne nijakú pozíciu žiadnej osobe, ktorá nemôže v súlade s právnymi predpismi prijať zamestnanie v Európskej únii a/alebo v hostiteľskom štáte a/alebo v mieste zamestnania podľa právnych predpisov Európskej únie a miestnych právnych predpisov.

7.   Za nábor personálu je zodpovedné predstavenstvo, ktorému pomáha Úrad pre koordináciu DARIAH-EÚ.

KAPITOLA 9

USTANOVENIA O TRVANÍ, ZRUŠENÍ, RIEŠENÍ SPOROV A ZRIADENÍ

Článok 29

Trvanie

DARIAH ERIC má trvanie dvadsať rokov a možno ho predĺžiť podľa väčšinového pravidla stanoveného v článku 10 ods. 13 písm. d).

Článok 30

Zmena, zrušenie

1.   Návrhy na zmenu môže valnému zhromaždeniu predložiť každý člen, predstavenstvo a vedecká rada.

2.   Návrhy na zmenu sa zaradí do bodov agendy, o ktorej sa informuje pri pozvaní na zasadnutie valného zhromaždenia.

3.   Valné zhromaždenie môže aktualizovať prílohy bez toho, aby došlo k zmene stanov.

4.   Zrušenie DARIAH ERIC sa riadi rozhodnutím valného zhromaždenia v súlade s článkom 10 ods. 16 písm. b).

5.   DARIAH ERIC bez zbytočného odkladu a v každom prípade do 10 dní po prijatí rozhodnutia o zrušení DARIAH ERIC informuje Európsku komisiu o uvedenom rozhodnutí.

6.   Majetok zostávajúci po zaplatení dlhov DARIAH ERIC sa rozdelí medzi členov v pomere k ich akumulovanému ročnému príspevku v prospech DARIAH ERIC. Záväzky zostávajúce po začlenení majetku DARIAH ERIC sa rozdelia medzi členov v súlade s článkom 24 ods. 2

7.   DARIAH ERIC o tom bez zbytočného odkladu a v každom prípade najneskôr do 10 dní od ukončenia postupu zrušenia informuje Komisiu.

8.   DARIAH ERIC zaniká dňom, keď Európska komisia uverejní príslušné oznámenie v Úradnom vestníku Európskej Únie.

Článok 31

Uplatniteľné právo

DARIAH ERIC sa v uvedenom poradí spravuje:

| a) | právom Únie, najmä nariadením (ES) č. 723/2009; |
| --- | --- |

a)

právom Únie, najmä nariadením (ES) č. 723/2009;

| b) | právom hostiteľského štátu v prípade záležitostí, na ktoré sa nevzťahuje alebo sa len čiastočne vzťahuje právo Únie; |
| --- | --- |

b)

právom hostiteľského štátu v prípade záležitostí, na ktoré sa nevzťahuje alebo sa len čiastočne vzťahuje právo Únie;

| c) | týmito stanovami a ich vykonávacími predpismi. |
| --- | --- |

c)

týmito stanovami a ich vykonávacími predpismi.

Článok 32

Spory

1.   Súdny dvor Európskej únie má súdnu právomoc rozhodovať v prípade sporov medzi členmi a pozorovateľmi v súvislosti s DARIAH ERIC, medzi členmi, pozorovateľmi a DARIAH ERIC a v prípade všetkých sporov, v ktorých je Európska únia účastníkom.

2.   Právne predpisy Európskej únie týkajúce sa jurisdikcie sa uplatňujú na spory medzi DARIAH ERIC a tretími stranami. V prípadoch, na ktoré sa nevzťahujú právne predpisy Európskej únie, sa na základe práva hostiteľského štátu určí príslušná jurisdikcia na riešenie takýchto sporov.

Článok 33

Dostupnosť stanov

Stanovy sa aktualizujú a sú verejne dostupné na webovej lokalite DARIAH ERIC a v štatutárnom sídle.

Článok 34

Ustanovenia o zriadení

1.   Ustanovujúce zasadnutie valného zhromaždenia zvolá hostiteľská krajina čo najskôr, najneskôr však do 45 kalendárnych dní po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia Komisie o zriadení DARIAH ERIC.

2.   Hostiteľská krajina oznámi zakladajúcim členom všetky konkrétne naliehavé právne opatrenia, ktoré sa musia prijať v mene DARIAH ERIC pred konaním ustanovujúceho zasadnutia. Pokiaľ zakladajúci člen nepredloží námietky do 5 pracovných dní po oznámení, právne opatrenie vykoná osoba, ktorú riadne oprávnil hostiteľský štát.

---

(1)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

(2)  Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 282/2011 z 15. marca 2011, ktorým sa ustanovujú vykonávacie opatrenia smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2011, s. 1).

PRÍLOHA I

ZOZNAM ČLENOV A POZOROVAREĽOV

(Posledná aktualizácia: 11. júna 2014)

Členovia

| Krajina alebo medzivládna organizácia | Zastupujúci orgán | Národná koordinačná inštitúcia |
| --- | --- | --- |
| Belgicko | Belgický úrad pre vedeckú politiku | Centrum pre digitálne humanitné vedy v Gente (Univerzita v Gente) |
| Cyprus | Propagátor digitalizácie na Cypre, Ministerstvo energetiky, obchodu, priemyslu a cestovného ruchu | Cyperská technologická univerzita v Limassole |
| Dánsko | Dánska agentúra pre vedu, technológie a inovácie | Dánske laboratórium pre digitálne humanitné vedy |
| Francúzsko | Národné centrum pre vedecký výskum | Huma-Num (Národné centrum pre vedecký výskum) |
| Grécko | Generálny sekretariát výskumu a technológie/Ministerstvo vzdelávania a náboženských záležitostí | Akadémia v Aténach |
| Holandsko | Holandská organizácia vedeckého výskumu | Služby pre archiváciu a sieťové spracovanie údajov |
| Chorvátsko | Ministerstvo vedy, vzdelávania a športu | Inštitút pre výskum etnológie a folklóru |
| Írsko | Írska rada pre výskum | Írska národná univerzita v Maynooth |
| Luxembursko | Ministerstvo vyššieho zdelávania a výskumu | Virtuálne centrum pre poznatky o Európe |
| Malta | Ministerstvo vzdelávania a zamestnanosti | Rada maltských knižníc |
| Nemecko | Nemecké spolkové ministerstvo školstva a výskumu | Georg-August-Universität Göttingen |
| Rakúsko | Rakúske ministerstvo vedy a výskumu | Rakúska akadémia vied – Inštitút korpusovej lingvistiky a technológie textu (ICLTT) |
| Slovinsko | Ministerstvo vzdelávania, vedy a športu | Inštitut za novejšo zgodovino/Inštitút súčasných dejín |
| Srbsko | Ministerstvo kultúry a informácií | Centrum pre digitálne humanitné vedy v Belehrade |
| Taliansko | MIUR – Ministerstvo zdelávania, vysokého školstva a výskumu | Talianska národná rada pre výskum |

Krajina alebo medzivládna organizácia

Zastupujúci orgán

Národná koordinačná inštitúcia

Belgicko

Belgický úrad pre vedeckú politiku

Centrum pre digitálne humanitné vedy v Gente (Univerzita v Gente)

Cyprus

Propagátor digitalizácie na Cypre, Ministerstvo energetiky, obchodu, priemyslu a cestovného ruchu

Cyperská technologická univerzita v Limassole

Dánsko

Dánska agentúra pre vedu, technológie a inovácie

Dánske laboratórium pre digitálne humanitné vedy

Francúzsko

Národné centrum pre vedecký výskum

Huma-Num (Národné centrum pre vedecký výskum)

Grécko

Generálny sekretariát výskumu a technológie/Ministerstvo vzdelávania a náboženských záležitostí

Akadémia v Aténach

Holandsko

Holandská organizácia vedeckého výskumu

Služby pre archiváciu a sieťové spracovanie údajov

Chorvátsko

Ministerstvo vedy, vzdelávania a športu

Inštitút pre výskum etnológie a folklóru

Írsko

Írska rada pre výskum

Írska národná univerzita v Maynooth

Luxembursko

Ministerstvo vyššieho zdelávania a výskumu

Virtuálne centrum pre poznatky o Európe

Malta

Ministerstvo vzdelávania a zamestnanosti

Rada maltských knižníc

Nemecko

Nemecké spolkové ministerstvo školstva a výskumu

Georg-August-Universität Göttingen

Rakúsko

Rakúske ministerstvo vedy a výskumu

Rakúska akadémia vied – Inštitút korpusovej lingvistiky a technológie textu (ICLTT)

Slovinsko

Ministerstvo vzdelávania, vedy a športu

Inštitut za novejšo zgodovino/Inštitút súčasných dejín

Srbsko

Ministerstvo kultúry a informácií

Centrum pre digitálne humanitné vedy v Belehrade

Taliansko

MIUR – Ministerstvo zdelávania, vysokého školstva a výskumu

Talianska národná rada pre výskum

Pozorovatelia

| Krajina alebo medzivládna organizácia | Zastupujúci orgán | Národná koordinačná inštitúcia |
| --- | --- | --- |
| | | |

Krajina alebo medzivládna organizácia

Zastupujúci orgán

Národná koordinačná inštitúcia

PRÍLOHA II

ZÁSADY VÝPOČTU PRÍSPEVKOV

| 1. | Ročné peňažné a nepeňažné príspevky členov a pozorovateľov sa určujú podľa týchto premenných:






  a) | objem príspevku; |
| --- | --- | --- |

1.

Ročné peňažné a nepeňažné príspevky členov a pozorovateľov sa určujú podľa týchto premenných:

a)

objem príspevku;

| b) | jednotka vlastníctva v DARIAH, ďalej len „jednotka DARIAH“; |
| --- | --- |

b)

jednotka vlastníctva v DARIAH, ďalej len „jednotka DARIAH“;

| c) | peňažný rozpočet; |
| --- | --- |

c)

peňažný rozpočet;

| d) | nepeňažný rozpočet; |
| --- | --- |

d)

nepeňažný rozpočet;

| e) | členovia a pozorovatelia, ktorých valné zhromaždenie vybralo na výpočet jednotky DARIAH. |
| --- | --- |

e)

členovia a pozorovatelia, ktorých valné zhromaždenie vybralo na výpočet jednotky DARIAH.

| 2. | Objem príspevku za krajinu sa vypočíta podľa tohto vzorca: HDP krajiny sa vydelí súčtom HDP členských štátov Rady Európy, a potom sa objem príspevku zaokrúhli na dve desatinné miesta. Pre krajiny, ktoré sa k DARIAH ERIC pripoja ako pozorovatelia, je ich objem príspevku polovičný, než by bol, keby sa pripojili ako členovia. |
| --- | --- |

2.

Objem príspevku za krajinu sa vypočíta podľa tohto vzorca: HDP krajiny sa vydelí súčtom HDP členských štátov Rady Európy, a potom sa objem príspevku zaokrúhli na dve desatinné miesta. Pre krajiny, ktoré sa k DARIAH ERIC pripoja ako pozorovatelia, je ich objem príspevku polovičný, než by bol, keby sa pripojili ako členovia.

| 3. | Jednotka DARIAH pre peňažný rozpočet x) sa vypočíta podľa tohto vzorca: peňažný rozpočet sa vydelí súčtom objemu príspevku členov a pozorovateľov, ktorých valné zhromaždenie vybralo na výpočet jednotky DARIAH pre peňažný rozpočet. |
| --- | --- |

3.

Jednotka DARIAH pre peňažný rozpočet x) sa vypočíta podľa tohto vzorca: peňažný rozpočet sa vydelí súčtom objemu príspevku členov a pozorovateľov, ktorých valné zhromaždenie vybralo na výpočet jednotky DARIAH pre peňažný rozpočet.

| 4. | Jednotka DARIAH pre nepeňažný rozpočet y) sa vypočíta podľa tohto vzorca: nepeňažný rozpočet sa vydelí súčtom objemu príspevku členov a pozorovateľov, ktorých valné zhromaždenie vybralo na výpočet jednotky DARIAH pre nepeňažný rozpočet. |
| --- | --- |

4.

Jednotka DARIAH pre nepeňažný rozpočet y) sa vypočíta podľa tohto vzorca: nepeňažný rozpočet sa vydelí súčtom objemu príspevku členov a pozorovateľov, ktorých valné zhromaždenie vybralo na výpočet jednotky DARIAH pre nepeňažný rozpočet.

| 5. | Peňažné a nepeňažné príspevky sa vypočítajú podľa tohto vzorca:
  a)   
  Peňažný príspevok
  : Objem príspevku za krajinu sa vynásobí jednotkou DARIAH pre peňažné príspevky x) a výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu stovku eur.
  b)   
  Nepeňažný príspevok
  : Objem príspevku pre krajinu sa vynásobí jednotkou DARIAH pre nepeňažné príspevky y) a výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu tisícku eur. |
| --- | --- |

5.

Peňažné a nepeňažné príspevky sa vypočítajú podľa tohto vzorca:

a)   
  Peňažný príspevok
  : Objem príspevku za krajinu sa vynásobí jednotkou DARIAH pre peňažné príspevky x) a výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu stovku eur.

b)   
  Nepeňažný príspevok
  : Objem príspevku pre krajinu sa vynásobí jednotkou DARIAH pre nepeňažné príspevky y) a výsledok sa zaokrúhli na najbližšiu tisícku eur.

| 6. | Valné zhromaždenie môže meniť peňažné a nepeňažné rozpočty každý rok a referenčnú DPH po troch rokoch v súlade s váženým hlasovacím systémom, ako sa uvádza v článku 10 ods. 14 a článku 10 ods. 16 |
| --- | --- |

6.

Valné zhromaždenie môže meniť peňažné a nepeňažné rozpočty každý rok a referenčnú DPH po troch rokoch v súlade s váženým hlasovacím systémom, ako sa uvádza v článku 10 ods. 14 a článku 10 ods. 16

| 7. | Ak valné zhromaždenie rozpočtové premenné nezmení (ako sa opisuje v zásade 1), ročný príspevok predstavuje príspevok z predchádzajúceho roka s ročným zvýšením o dve percentá na účely pokrytia inflácie a zvýšenia nákladov. |
| --- | --- |

7.

Ak valné zhromaždenie rozpočtové premenné nezmení (ako sa opisuje v zásade 1), ročný príspevok predstavuje príspevok z predchádzajúceho roka s ročným zvýšením o dve percentá na účely pokrytia inflácie a zvýšenia nákladov.

| 8. | Medzivládne organizácie platia príspevok podľa svojho štatútu člena alebo pozorovateľov. |
| --- | --- |

8.

Medzivládne organizácie platia príspevok podľa svojho štatútu člena alebo pozorovateľov.

| 9. | Príspevok subjektov, ktoré sa pripojili v priebehu roka, je úmerný počtu zostávajúcich mesiacov v danom roku so začiatkom v prvý deň mesiaca, v ktorom sa pripojili. |
| --- | --- |

9.

Príspevok subjektov, ktoré sa pripojili v priebehu roka, je úmerný počtu zostávajúcich mesiacov v danom roku so začiatkom v prvý deň mesiaca, v ktorom sa pripojili.

| 10. | Ročný príspevok členov alebo pozorovateľov, ktorí sa na začiatku nezaviazali na päť rokov, sa zvyšuje o 25 percent, pokiaľ sa nezaviažu na zostávajúce obdobie. Ak dôjde k prijatiu záväzku na zostávajúcu časť daného päťročného obdobia, alebo ak člen alebo pozorovateľ zostane členom alebo pozorovateľom päť rokov, prijmú sa opatrenia, ktorými sa zaistí, aby člen alebo pozorovateľ nezaplatil celkovo viac než bežný príspevok za týchto päť rokov. |
| --- | --- |

10.

Ročný príspevok členov alebo pozorovateľov, ktorí sa na začiatku nezaviazali na päť rokov, sa zvyšuje o 25 percent, pokiaľ sa nezaviažu na zostávajúce obdobie. Ak dôjde k prijatiu záväzku na zostávajúcu časť daného päťročného obdobia, alebo ak člen alebo pozorovateľ zostane členom alebo pozorovateľom päť rokov, prijmú sa opatrenia, ktorými sa zaistí, aby člen alebo pozorovateľ nezaplatil celkovo viac než bežný príspevok za týchto päť rokov.

PRÍLOHA III

PREDBEŽNÝ ROZPOČET A PRÍSPEVKY

| Krajiny | Trvanie záväzku | Odhadovaný peňažný príspevok 1. rok (1)

  (EUR) | Odhadovaný nepeňažný príspevok 1. rok (1)

  (EUR) | Odhadovaný celkový príspevok 1. rok
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgicko | 5 rokov | 27 700,00 | 227 000,00 | 254 700,00 |
| Cyprus | 5 rokov | 1 300,00 | 11 000,00 | 12 300,00 |
| Dánsko | 5 rokov | 18 000,00 | 147 000,00 | 165 000,00 |
| Francúzsko | 5 rokov | 149 200,00 | 1 221 000,00 | 1 370 200,00 |
| Grécko | 5 rokov | 15 600,00 | 128 000,00 | 143 600,00 |
| Holandsko | 5 rokov | 45 100,00 | 369 000,00 | 414 100,00 |
| Chorvátsko | 5 rokov | 3 400,00 | 28 000,00 | 31 400,00 |
| Írsko | 5 rokov | 11 800,00 | 96 000,00 | 107 800,00 |
| Luxembursko | 5 rokov | 3 200,00 | 26 000,00 | 29 200,00 |
| Malta | 5 rokov | 500,00 | 4 000,00 | 4 500,00 |
| Nemecko (2) | do 26.2.2016 | 242 125,00 | 1 981 250,00 | 2 223 375,00 |
| Rakúsko (2) | 3 roky | 28 250,00 | 231 250,00 | 259 500,00 |
| Slovinsko | 5 rokov | 2 700,00 | 23 000,00 | 25 700,00 |
| Srbsko | 5 rokov | 2 500,00 | 21 000,00 | 23 500,00 |
| Taliansko | 5 rokov | 118 100,00 | 966 000,00 | 1 084 100,00 |
| | Spolu | 669 475,00 | 5 479 500,00 | 6 148 975,00 |

Krajiny

Trvanie záväzku

Odhadovaný peňažný príspevok 1. rok (1)

(EUR)

Odhadovaný nepeňažný príspevok 1. rok (1)

(EUR)

Odhadovaný celkový príspevok 1. rok

(EUR)

Belgicko

5 rokov

27 700,00

227 000,00

254 700,00

Cyprus

5 rokov

1 300,00

11 000,00

12 300,00

Dánsko

5 rokov

18 000,00

147 000,00

165 000,00

Francúzsko

5 rokov

149 200,00

1 221 000,00

1 370 200,00

Grécko

5 rokov

15 600,00

128 000,00

143 600,00

Holandsko

5 rokov

45 100,00

369 000,00

414 100,00

Chorvátsko

5 rokov

3 400,00

28 000,00

31 400,00

Írsko

5 rokov

11 800,00

96 000,00

107 800,00

Luxembursko

5 rokov

3 200,00

26 000,00

29 200,00

Malta

5 rokov

500,00

4 000,00

4 500,00

Nemecko (2)

do 26.2.2016

242 125,00

1 981 250,00

2 223 375,00

Rakúsko (2)

3 roky

28 250,00

231 250,00

259 500,00

Slovinsko

5 rokov

2 700,00

23 000,00

25 700,00

Srbsko

5 rokov

2 500,00

21 000,00

23 500,00

Taliansko

5 rokov

118 100,00

966 000,00

1 084 100,00

Spolu

669 475,00

5 479 500,00

6 148 975,00

---

(1)  V nasledujúcich rokoch ročný príspevok predstavuje príspevok z predchádzajúceho roka s ročným zvýšením o dve percentá na účely pokrytia inflácie a zvýšenia nákladov (pozri zásadu 7 v prílohe II).

(2)  Keďže trvanie záväzku je kratšie ako 5 rokov, zahŕňa sa zvýšenie o 25 % (pozri zásadu 10 v prílohe II).

---