# Официален вестник C 247/2014

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 247 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5729 юли 2014 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 247

Издание на български език

Информация и известия

Година 5729 юли 2014 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Съвет |
| 2014/C 247/01 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2014 г. | 1 |
| 2014/C 247/02 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2014 г. | 7 |
| 2014/C 247/03 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2014 г. | 12 |
| 2014/C 247/04 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2014 г. | 17 |
| 2014/C 247/05 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2014 г. | 20 |
| 2014/C 247/06 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и за становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за 2014 г. | 25 |
| 2014/C 247/07 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2014 г. | 29 |
| 2014/C 247/08 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Испания за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 година | 35 |
| 2014/C 247/09 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2014 г. | 42 |
| 2014/C 247/10 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2014 година | 50 |
| 2014/C 247/11 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2014 г. | 57 |
| 2014/C 247/12 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г. | 63 |
| 2014/C 247/13 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Литва за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Литва за 2014 г. | 67 |
| 2014/C 247/14 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Люксембург за 2014 г. | 72 |
| 2014/C 247/15 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за конвергенция на Унгария за 2014 г. | 77 |
| 2014/C 247/16 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2014 г. | 83 |
| 2014/C 247/17 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи за 2014 г. на Нидерландия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2014 г. | 88 |
| 2014/C 247/18 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2014 г. | 92 |
| 2014/C 247/19 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2014 г. | 97 |
| 2014/C 247/20 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи за 2014 г. на Португалия и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2014 г. | 102 |
| 2014/C 247/21 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г. | 109 |
| 2014/C 247/22 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2014 г. | 115 |
| 2014/C 247/23 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г. | 122 |
| 2014/C 247/24 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2014 г. | 127 |
| 2014/C 247/25 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2014 г. | 132 |
| 2014/C 247/26 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Обединеното кралство за 2014 г. | 136 |
| 2014/C 247/27 | Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото | 141 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2014/C 247/01

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2014 г.

1

2014/C 247/02

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2014 г.

7

2014/C 247/03

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Чешката република за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2014 г.

12

2014/C 247/04

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2014 г.

17

2014/C 247/05

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2014 г.

20

2014/C 247/06

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и за становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за 2014 г.

25

2014/C 247/07

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2014 г.

29

2014/C 247/08

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Испания за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 година

35

2014/C 247/09

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2014 г.

42

2014/C 247/10

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2014 година

50

2014/C 247/11

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2014 г.

57

2014/C 247/12

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г.

63

2014/C 247/13

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Литва за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Литва за 2014 г.

67

2014/C 247/14

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Люксембург за 2014 г.

72

2014/C 247/15

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за конвергенция на Унгария за 2014 г.

77

2014/C 247/16

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2014 г.

83

2014/C 247/17

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи за 2014 г. на Нидерландия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2014 г.

88

2014/C 247/18

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2014 г.

92

2014/C 247/19

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2014 г.

97

2014/C 247/20

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи за 2014 г. на Португалия и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2014 г.

102

2014/C 247/21

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г.

109

2014/C 247/22

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2014 г.

115

2014/C 247/23

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г.

122

2014/C 247/24

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2014 г.

127

2014/C 247/25

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2014 г.

132

2014/C 247/26

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Обединеното кралство за 2014 г.

136

2014/C 247/27

Препоръка на Съвета от 8 юли 2014 година относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

141

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2014/C 247/28 | Обяснителна бележка — Придружителен документ към препоръките на Съвета към държавите членки в рамките на европейския семестър за 2014 г. | 144 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2014/C 247/28

Обяснителна бележка — Придружителен документ към препоръките на Съвета към държавите членки в рамките на европейския семестър за 2014 г.

144

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/1

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Белгия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Белгия за 2014 г.

2014/C 247/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която да е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която да е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г., въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г., въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Белгия за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Белгия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Белгия за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Освен това, на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение , в който беше посочено, че Белгия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Освен това, на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение , в който беше посочено, че Белгия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Белгия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Белгия продължават да са налице макроикономически дисбаланси, които се нуждаят от наблюдение и предприемане на действия на политиката. По-специално, промените в областта на външната конкурентоспособност на стоките продължават да заслужават внимание, тъй като продължаващо влошаване в тази област би застрашило макроикономическата стабилност. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Белгия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Белгия продължават да са налице макроикономически дисбаланси, които се нуждаят от наблюдение и предприемане на действия на политиката. По-специално, промените в областта на външната конкурентоспособност на стоките продължават да заслужават внимание, тъй като продължаващо влошаване в тази област би застрашило макроикономическата стабилност.

| (8) | На 30 април 2014 г. Белгия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 30 април 2014 г. Белгия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се постигне балансиран в структурно отношение бюджет до 2016 г. и да се постигне средносрочната цел през следващата година. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел от 0,75 % от БВП, която отразява целите на Пакта за стабилност и растеж, но постигането ѝ се отлага за 2017 г. — една година след целевата година, заложена в миналогодишната програма за стабилност. Планираният годишен напредък към изпълнението на средносрочната цел съответства на корекцията, изисквана в Пакта за стабилност и растеж. Според програмата за стабилност целевият показател за разходите като цяло е спазен по време на периода на програмата. Дългът е над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, а именно — 101,5 % от БВП през 2013 г., и се очаква да спадне постепенно до около 93 % от БВП през 2017 г. съгласно програмата за стабилност. Като цяло целите на програмата за стабилност са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, изготвен от независима институция (Федералната служба за планиране), изглежда реалистичен. Предвижданията за растежа се приближават до предвижданията в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Фискалната траектория все още не е подкрепена от мерки. Прогнозата на Комисията не показва структурно подобрение през 2014 г. и ако не настъпи изменение в политиката — сочи структурно влошаване през 2015 г. Това създава риск за постигането на целите и може да доведе до значително отклонение от корекцията към средносрочната цел през периода 2014—2015 г. Освен това, според прогнозата на Комисията Белгия няма да може да спази правилото за дълга както през 2014 г., така и през 2015 г. Въз основа на оценката си на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Белгия е привела устойчиво дефицита на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2013 г., но рискува да се отклони значително от изискванията на предпазните мерки в Пакта за стабилност и растеж от 2014 г. нататък. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се постигне балансиран в структурно отношение бюджет до 2016 г. и да се постигне средносрочната цел през следващата година. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел от 0,75 % от БВП, която отразява целите на Пакта за стабилност и растеж, но постигането ѝ се отлага за 2017 г. — една година след целевата година, заложена в миналогодишната програма за стабилност. Планираният годишен напредък към изпълнението на средносрочната цел съответства на корекцията, изисквана в Пакта за стабилност и растеж. Според програмата за стабилност целевият показател за разходите като цяло е спазен по време на периода на програмата. Дългът е над референтната стойност в Договора от 60 % от БВП, а именно — 101,5 % от БВП през 2013 г., и се очаква да спадне постепенно до около 93 % от БВП през 2017 г. съгласно програмата за стабилност. Като цяло целите на програмата за стабилност са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, изготвен от независима институция (Федералната служба за планиране), изглежда реалистичен. Предвижданията за растежа се приближават до предвижданията в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Фискалната траектория все още не е подкрепена от мерки. Прогнозата на Комисията не показва структурно подобрение през 2014 г. и ако не настъпи изменение в политиката — сочи структурно влошаване през 2015 г. Това създава риск за постигането на целите и може да доведе до значително отклонение от корекцията към средносрочната цел през периода 2014—2015 г. Освен това, според прогнозата на Комисията Белгия няма да може да спази правилото за дълга както през 2014 г., така и през 2015 г. Въз основа на оценката си на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Белгия е привела устойчиво дефицита на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2013 г., но рискува да се отклони значително от изискванията на предпазните мерки в Пакта за стабилност и растеж от 2014 г. нататък.

| (10) | Белгия отбеляза значителен напредък във въвеждането на повече правила за структурно координиране. Чрез сключеното в края на 2013 г. споразумение за сътрудничество по фискалната координация се въвежда правило за балансиран в структурно отношение бюджет (определено в съответствие със средносрочната цел) на равнището на сектор „Държавно управление“, както се изисква съгласно фискалния пакт. Освен това чрез споразумението се формализира установената практика, като i) се прави официална ролята на междуправителствения „консултативен комитет“ в процеса и ii) се уточнява по-ясно консултативната роля на Висшия съвет по финансите. В допълнение, в споразумението се предвижда засилване на ролята на наблюдател на Висшия съвет чрез въвеждане на изричен механизъм за корекция в случай на значително отклонение от съгласуваните цели. За да станат обвързващи целите след 2014 г., е възможно да са необходими допълнителни споразумения. |
| --- | --- |

(10)

Белгия отбеляза значителен напредък във въвеждането на повече правила за структурно координиране. Чрез сключеното в края на 2013 г. споразумение за сътрудничество по фискалната координация се въвежда правило за балансиран в структурно отношение бюджет (определено в съответствие със средносрочната цел) на равнището на сектор „Държавно управление“, както се изисква съгласно фискалния пакт. Освен това чрез споразумението се формализира установената практика, като i) се прави официална ролята на междуправителствения „консултативен комитет“ в процеса и ii) се уточнява по-ясно консултативната роля на Висшия съвет по финансите. В допълнение, в споразумението се предвижда засилване на ролята на наблюдател на Висшия съвет чрез въвеждане на изричен механизъм за корекция в случай на значително отклонение от съгласуваните цели. За да станат обвързващи целите след 2014 г., е възможно да са необходими допълнителни споразумения.

| (11) | Въпреки че наскоро Белгия успя да намали растежа на съотношението на консолидирания си държавен дълг към БВП, равнището му на 101,5 % от БВП е високо и съществуват значителни пасиви и бъдещи задължения за пенсиите. За да бъдат те изпълнени, като същевременно се запази висок стандарт на живот, бъдещите промени в бюджетните разходи трябва да бъдат овладени, равнищата на активност и на заетост следва да бъдат увеличени, а конкурентоспособността в международен план трябва да бъде подобрена. Във всички тези области Белгия продължава да е изправена пред значителни предизвикателства. Въпреки че Белгия предприе стъпки в правилната посока, които ще доведат до резултати през идните години, ще са необходими по-амбициозни действия, още повече поради факта, че търговските партньори на страната също провеждат реформи. |
| --- | --- |

(11)

Въпреки че наскоро Белгия успя да намали растежа на съотношението на консолидирания си държавен дълг към БВП, равнището му на 101,5 % от БВП е високо и съществуват значителни пасиви и бъдещи задължения за пенсиите. За да бъдат те изпълнени, като същевременно се запази висок стандарт на живот, бъдещите промени в бюджетните разходи трябва да бъдат овладени, равнищата на активност и на заетост следва да бъдат увеличени, а конкурентоспособността в международен план трябва да бъде подобрена. Във всички тези области Белгия продължава да е изправена пред значителни предизвикателства. Въпреки че Белгия предприе стъпки в правилната посока, които ще доведат до резултати през идните години, ще са необходими по-амбициозни действия, още повече поради факта, че търговските партньори на страната също провеждат реформи.

| (12) | Общото данъчно равнище в Белгия е сред най-високите в Съюза и данъчната тежест е силно насочена към труда, като стойността ѝ е една от най-високите в Съюза. Редица конкретни характеристики на данъчната система са вредни за околната среда, като данъчното третиране на служебните автомобили. Бяха предприети някои целенасочени мерки за намаляване на разходите за труд за конкретни групи и за снижаване на разликата между брутните и нетните възнаграждения в долната част на скалата на възнагражденията. Не беше извършено обаче значително изместване на данъчната тежест в посока към основи, които вредят по-малко на растежа. Започнаха първите обсъждания на цялостна данъчна реформа, която да улесни постигането на устойчивост на публичните финанси, да подкрепи конкурентоспособността и растежа на заетостта и да допринесе за опазване на околната среда. Ще е необходимо тази цялостна данъчна реформа да включи изместване на данъчната тежест от труда, опростяване на данъчната система, увеличаване на ефективността на ДДС, разширяване на данъчната основа, намаляване на данъчните разходи, отстраняване на законодателните пропуски и постепенно премахване на вредните за околната среда субсидии. |
| --- | --- |

(12)

Общото данъчно равнище в Белгия е сред най-високите в Съюза и данъчната тежест е силно насочена към труда, като стойността ѝ е една от най-високите в Съюза. Редица конкретни характеристики на данъчната система са вредни за околната среда, като данъчното третиране на служебните автомобили. Бяха предприети някои целенасочени мерки за намаляване на разходите за труд за конкретни групи и за снижаване на разликата между брутните и нетните възнаграждения в долната част на скалата на възнагражденията. Не беше извършено обаче значително изместване на данъчната тежест в посока към основи, които вредят по-малко на растежа. Започнаха първите обсъждания на цялостна данъчна реформа, която да улесни постигането на устойчивост на публичните финанси, да подкрепи конкурентоспособността и растежа на заетостта и да допринесе за опазване на околната среда. Ще е необходимо тази цялостна данъчна реформа да включи изместване на данъчната тежест от труда, опростяване на данъчната система, увеличаване на ефективността на ДДС, разширяване на данъчната основа, намаляване на данъчните разходи, отстраняване на законодателните пропуски и постепенно премахване на вредните за околната среда субсидии.

| (13) | Белгия е изправена пред прогноза за твърде осезателно отражение на остаряването на населението, като разходите за това се очаква да се повишат с над 8 % от БВП между 2010 г. и 2060 г., особено от пенсиите и дългосрочните грижи. Очаква се наскоро започналата реформа на системата за социална сигурност за възрастните хора да окаже положително въздействие върху заетостта им. Въпреки това, предвид мащаба на предизвикателството са необходими допълнителни усилия за постигането на фискална устойчивост. При полагане на тези усилия трябва да се отчита нуждата от поддържане на адекватността на схемите за социална сигурност на възрастните хора. Нужни са мерки за обвързване на възрастта за пенсиониране с промените в очакваната продължителност на живота, за намаляване на несъответствието между законоустановената и реалната възраст за пенсиониране и за подобряване на икономическата ефективност на публичните разходи за дългосрочни грижи. |
| --- | --- |

(13)

Белгия е изправена пред прогноза за твърде осезателно отражение на остаряването на населението, като разходите за това се очаква да се повишат с над 8 % от БВП между 2010 г. и 2060 г., особено от пенсиите и дългосрочните грижи. Очаква се наскоро започналата реформа на системата за социална сигурност за възрастните хора да окаже положително въздействие върху заетостта им. Въпреки това, предвид мащаба на предизвикателството са необходими допълнителни усилия за постигането на фискална устойчивост. При полагане на тези усилия трябва да се отчита нуждата от поддържане на адекватността на схемите за социална сигурност на възрастните хора. Нужни са мерки за обвързване на възрастта за пенсиониране с промените в очакваната продължителност на живота, за намаляване на несъответствието между законоустановената и реалната възраст за пенсиониране и за подобряване на икономическата ефективност на публичните разходи за дългосрочни грижи.

| (14) | Белгия страда от хронично ниско използване на работната ръка. Равнищата на активност и заетост са под средното за ЕС и са в застой, а процентното съотношение на дългосрочната безработица спрямо общата безработица остава високо. В повечето случаи голямата данъчна тежест върху труда чрез взаимодействието си със системата за обезщетения създава значителни капани за безработица и липса на активност за повечето категории работници. Въпреки че бяха предприети действия за намаляване на капаните за безработицата за хората с ниски заплати, капаните за повечето други категории се увеличиха и продължават да съществуват капани за липсата на активност. Разходите за труд остават високи, а същевременно политиките на набиране на работници показват тенденция към намаляване на риска и са в ущърб на „аутсайдерите“, като младите хора, хората с ниска квалификация и тези с мигрантски произход, които заедно с възрастните работници са с равнище на участие на пазара на труда много под средното за ЕС. Силната защита на хората, които вече са на работа, при която смяната на работата е свързана със загуба на обезщетения (напр. обезщетение при прекратяване на трудово правоотношение, ранно пенсиониране, надбавки за стаж), възпира професионалната мобилност между работни места и сектори. Тази инертност е причина за относителната неефективност на активната политика по заетостта в Белгия и води до ситуация, при която високата безработица в някои области и сектори съжителства със свити пазари на труда и със спъващ растежа недостиг на умения в други области и сектори. Младежката безработица се увеличи значително през последната година с големи разлики сред различните региони и групи. Справянето със структурния проблем на несъответствието между уменията и потребностите ще трябва да върви редом с борбата с належащия проблем с преждевременното напускане на училище и с младежите, които напускат системата на образование без квалификации. Шестата държавна реформа предлага възможност за подобряване на ефективността и целенасочеността на политиките за заетостта, при условие че се оптимизира сътрудничеството между федералното и регионалното равнище. |
| --- | --- |

(14)

Белгия страда от хронично ниско използване на работната ръка. Равнищата на активност и заетост са под средното за ЕС и са в застой, а процентното съотношение на дългосрочната безработица спрямо общата безработица остава високо. В повечето случаи голямата данъчна тежест върху труда чрез взаимодействието си със системата за обезщетения създава значителни капани за безработица и липса на активност за повечето категории работници. Въпреки че бяха предприети действия за намаляване на капаните за безработицата за хората с ниски заплати, капаните за повечето други категории се увеличиха и продължават да съществуват капани за липсата на активност. Разходите за труд остават високи, а същевременно политиките на набиране на работници показват тенденция към намаляване на риска и са в ущърб на „аутсайдерите“, като младите хора, хората с ниска квалификация и тези с мигрантски произход, които заедно с възрастните работници са с равнище на участие на пазара на труда много под средното за ЕС. Силната защита на хората, които вече са на работа, при която смяната на работата е свързана със загуба на обезщетения (напр. обезщетение при прекратяване на трудово правоотношение, ранно пенсиониране, надбавки за стаж), възпира професионалната мобилност между работни места и сектори. Тази инертност е причина за относителната неефективност на активната политика по заетостта в Белгия и води до ситуация, при която високата безработица в някои области и сектори съжителства със свити пазари на труда и със спъващ растежа недостиг на умения в други области и сектори. Младежката безработица се увеличи значително през последната година с големи разлики сред различните региони и групи. Справянето със структурния проблем на несъответствието между уменията и потребностите ще трябва да върви редом с борбата с належащия проблем с преждевременното напускане на училище и с младежите, които напускат системата на образование без квалификации. Шестата държавна реформа предлага възможност за подобряване на ефективността и целенасочеността на политиките за заетостта, при условие че се оптимизира сътрудничеството между федералното и регионалното равнище.

| (15) | Белгия продължава да отчита влошаване на конкурентоспособността, включително относно аспекти, които не са свързани с разходите. По-специално, ограничава се способността на производствения сектор да се конкурира в международен план, което се отразява в намаляващи маржове за производителите и в съкращаване на работни места. Белгия традиционно използваше индексация на заплатите, за да запази покупателната способност. Прекаленото нарастване на заплатите обаче бе коригирано късно и недостатъчно. Освен това централната норма на заплатите не винаги позволява адекватното отразяване на промените в секторната производителност и в пазара на труда по места. Съответно заплатите нараснаха по-бързо от производителността, което доведе до загуба на работни места и конкурентоспособност. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика Белгия трябва да реформира системата си за формиране на заплатите, за да позволи по-голяма секторна дисперсия на заплатите и по-доброто привеждане на заплатите в съответствие с развитието на производителността. Цените в сектора на търговията на дребно остават по-високи от тези в съседните страни, а ограниченията за професионалните услуги възпрепятстват разработването на иновационни бизнес модели и ограничават инвестициите. Тарифите за електроразпределение са сред най-високите в Европа и планираното им регионализиране създава допълнителна несигурност по отношение на бъдещото развитие на разходите за разпределение за крайните потребители, тъй като замразените понастоящем тарифи не покриват растящите разходи на дистрибуторите. Ако Белгия иска да запази високи заплати и същевременно да създава нови работни места, тя трябва да произвежда и продава на световните пазари по-усъвършенствани стоки, с по-висока добавена стойност, отколкото понастоящем. В Белгия липсват бързо растящи предприятия в иновационни сектори. Подкрепата за иновациите е добре развита и обхваща целия иновационен цикъл, но е станала сложна и фрагментирана. Растежът на дейностите с висока добавена стойност често е нарушен от липсата на достатъчни квалифицирани човешки ресурси. |
| --- | --- |

(15)

Белгия продължава да отчита влошаване на конкурентоспособността, включително относно аспекти, които не са свързани с разходите. По-специално, ограничава се способността на производствения сектор да се конкурира в международен план, което се отразява в намаляващи маржове за производителите и в съкращаване на работни места. Белгия традиционно използваше индексация на заплатите, за да запази покупателната способност. Прекаленото нарастване на заплатите обаче бе коригирано късно и недостатъчно. Освен това централната норма на заплатите не винаги позволява адекватното отразяване на промените в секторната производителност и в пазара на труда по места. Съответно заплатите нараснаха по-бързо от производителността, което доведе до загуба на работни места и конкурентоспособност. След консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика Белгия трябва да реформира системата си за формиране на заплатите, за да позволи по-голяма секторна дисперсия на заплатите и по-доброто привеждане на заплатите в съответствие с развитието на производителността. Цените в сектора на търговията на дребно остават по-високи от тези в съседните страни, а ограниченията за професионалните услуги възпрепятстват разработването на иновационни бизнес модели и ограничават инвестициите. Тарифите за електроразпределение са сред най-високите в Европа и планираното им регионализиране създава допълнителна несигурност по отношение на бъдещото развитие на разходите за разпределение за крайните потребители, тъй като замразените понастоящем тарифи не покриват растящите разходи на дистрибуторите. Ако Белгия иска да запази високи заплати и същевременно да създава нови работни места, тя трябва да произвежда и продава на световните пазари по-усъвършенствани стоки, с по-висока добавена стойност, отколкото понастоящем. В Белгия липсват бързо растящи предприятия в иновационни сектори. Подкрепата за иновациите е добре развита и обхваща целия иновационен цикъл, но е станала сложна и фрагментирана. Растежът на дейностите с висока добавена стойност често е нарушен от липсата на достатъчни квалифицирани човешки ресурси.

| (16) | Очаква се, че до 2020 г. Белгия няма да успее да постигне целта си за намаляване на емисиите на парникови газове с 15 % в секторите, които не са обхванати от схемата на ЕС за търговия с емисии, или най-малко, че това няма да бъде изпълнено, без страната да разчита на механизми за гъвкавост. Въпреки че са предприети някои инициативи, изглежда им липсва съгласувано насочване и комбинираното въздействие на мерките за намаляване на емисиите, особено от транспортния сектор и сградите, остава неясно. Намалението на ДДС върху електричеството би могло допълнително да навреди на усилията в тази посока. Преговорите по споразумение за сътрудничество и споделяне на тежестта между федералната държава и регионите не доведоха до ясно разпределение на усилията. Задръстванията по пътищата водят до голяма тежест за белгийската икономика в сравнение с повечето други страни. Сериозният характер на проблема изисква комплексен политически отговор, при който се взема предвид потенциалът на таксуване за задръстване с времева диференциация, преразглежда се благоприятното данъчно третиране на личното използване на служебни коли и на карти за горива и се повишава ефективността на обществения транспорт. |
| --- | --- |

(16)

Очаква се, че до 2020 г. Белгия няма да успее да постигне целта си за намаляване на емисиите на парникови газове с 15 % в секторите, които не са обхванати от схемата на ЕС за търговия с емисии, или най-малко, че това няма да бъде изпълнено, без страната да разчита на механизми за гъвкавост. Въпреки че са предприети някои инициативи, изглежда им липсва съгласувано насочване и комбинираното въздействие на мерките за намаляване на емисиите, особено от транспортния сектор и сградите, остава неясно. Намалението на ДДС върху електричеството би могло допълнително да навреди на усилията в тази посока. Преговорите по споразумение за сътрудничество и споделяне на тежестта между федералната държава и регионите не доведоха до ясно разпределение на усилията. Задръстванията по пътищата водят до голяма тежест за белгийската икономика в сравнение с повечето други страни. Сериозният характер на проблема изисква комплексен политически отговор, при който се взема предвид потенциалът на таксуване за задръстване с времева диференциация, преразглежда се благоприятното данъчно третиране на личното използване на служебни коли и на карти за горива и се повишава ефективността на обществения транспорт.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Белгия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Белгия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (18) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (19) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 2, 4 и 5 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 2, 4 и 5 по-долу.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Белгия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Белгия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | След корекцията на прекомерния дефицит, да засили бюджетните мерки за 2014 г. с оглед на очертаващата се разлика от 0,5 % от БВП, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., която показва съществуването на риск от съществено отклонение от изискванията на предпазните мерки в Пакта за стабилност и растеж. През 2015 г. значително да засили бюджетната стратегия, за да гарантира необходимата корекция от 0,6 % от БВП с оглед на изпълнението на средносрочната цел, което ще гарантира и спазването на правилото за дълга. След това до постигането на средносрочната цел да се стреми да постигне планираната годишна структурна корекция към средносрочната цел в съответствие с изискването за годишна структурна корекция от поне 0,5 % от БВП или повече, ако икономическите условия са добри или ако това е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, за да се започне устойчиво намаление на високото съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Да гарантира балансиран принос от всички равнища на управление за изпълнението на фискалните правила, включително правилото за балансиран в структурно отношение бюджет, чрез обвързващ инструмент с ясна разбивка по цели в рамките на средносрочна перспектива на планиране. |
| --- | --- |

1.

След корекцията на прекомерния дефицит, да засили бюджетните мерки за 2014 г. с оглед на очертаващата се разлика от 0,5 % от БВП, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., която показва съществуването на риск от съществено отклонение от изискванията на предпазните мерки в Пакта за стабилност и растеж. През 2015 г. значително да засили бюджетната стратегия, за да гарантира необходимата корекция от 0,6 % от БВП с оглед на изпълнението на средносрочната цел, което ще гарантира и спазването на правилото за дълга. След това до постигането на средносрочната цел да се стреми да постигне планираната годишна структурна корекция към средносрочната цел в съответствие с изискването за годишна структурна корекция от поне 0,5 % от БВП или повече, ако икономическите условия са добри или ако това е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, за да се започне устойчиво намаление на високото съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Да гарантира балансиран принос от всички равнища на управление за изпълнението на фискалните правила, включително правилото за балансиран в структурно отношение бюджет, чрез обвързващ инструмент с ясна разбивка по цели в рамките на средносрочна перспектива на планиране.

| 2. | Да подобри баланса и справедливостта на цялата данъчна система и да изготви цялостна данъчна реформа, която да позволи изместване на данъчната тежест от труда в посока, благоприятстваща растежа, да опрости данъчната система, да отстрани пропуските, да увеличи ефективността на ДДС, да разшири данъчната основа, да намали данъчните разходи и да премахне постепенно вредните за околната среда субсидии. |
| --- | --- |

2.

Да подобри баланса и справедливостта на цялата данъчна система и да изготви цялостна данъчна реформа, която да позволи изместване на данъчната тежест от труда в посока, благоприятстваща растежа, да опрости данъчната система, да отстрани пропуските, да увеличи ефективността на ДДС, да разшири данъчната основа, да намали данъчните разходи и да премахне постепенно вредните за околната среда субсидии.

| 3. | Да задържи растежа на бъдещите публични разходи, свързани с остаряването, особено за пенсиите и дългосрочните грижи, като положи повече усилия, за да преодолее разминаването между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като намали по-рано от предвиденото възможностите за ранно напускане на пазара на труда, като насърчи активния живот на възрастните хора, като обвърже възрастта за пенсиониране с промените в очакваната продължителност на живота и като подобри икономическата ефективност на публичните разходи за дългосрочни грижи. |
| --- | --- |

3.

Да задържи растежа на бъдещите публични разходи, свързани с остаряването, особено за пенсиите и дългосрочните грижи, като положи повече усилия, за да преодолее разминаването между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като намали по-рано от предвиденото възможностите за ранно напускане на пазара на труда, като насърчи активния живот на възрастните хора, като обвърже възрастта за пенсиониране с промените в очакваната продължителност на живота и като подобри икономическата ефективност на публичните разходи за дългосрочни грижи.

| 4. | Да увеличи участието на пазара на труда, по-специално чрез намаляване на финансовите възпиращи фактори за започване на работа, да увеличи достъпа до пазара на труда за групите в неравностойно положение, като младежите и хората с мигрантски произход, да подобри професионалната мобилност и да се справи с проблема с недостига на умения и несъответствието между уменията и потребностите, както и с преждевременното напускане на училище. Да засили партньорствата с публичните органи, публичните служби по заетостта и образователните институции, за да предостави специална подкрепа за младежите на ранен етап в цялата страна. |
| --- | --- |

4.

Да увеличи участието на пазара на труда, по-специално чрез намаляване на финансовите възпиращи фактори за започване на работа, да увеличи достъпа до пазара на труда за групите в неравностойно положение, като младежите и хората с мигрантски произход, да подобри професионалната мобилност и да се справи с проблема с недостига на умения и несъответствието между уменията и потребностите, както и с преждевременното напускане на училище. Да засили партньорствата с публичните органи, публичните служби по заетостта и образователните институции, за да предостави специална подкрепа за младежите на ранен етап в цялата страна.

| 5. | Да възстанови конкурентоспособността, като продължи да реформира системата за определяне на заплатите, включително индексирането на заплатите, при консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика, за да гарантира, че промените в заплатите отговарят на промените в производителността на секторно равнище и/или на равнището на предприятията, както и на икономическите обстоятелства, и да предвиди ефективни автоматични корекции при необходимост; като засили конкуренцията в секторите на търговията на дребно чрез отстраняване на прекомерните ограничения върху услугите, включително професионалните услуги, и като отстрани риска от допълнителни увеличения на разходите за енергоразпределение; като насърчава иновациите чрез рационализирани схеми за стимулиране и намалени административни бариери; и като провежда координирани политики за образование и обучение, при които се отстранява належащият проблем с несъответствието между уменията и потребностите и с регионалните различия при преждевременното напускане на училище. |
| --- | --- |

5.

Да възстанови конкурентоспособността, като продължи да реформира системата за определяне на заплатите, включително индексирането на заплатите, при консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика, за да гарантира, че промените в заплатите отговарят на промените в производителността на секторно равнище и/или на равнището на предприятията, както и на икономическите обстоятелства, и да предвиди ефективни автоматични корекции при необходимост; като засили конкуренцията в секторите на търговията на дребно чрез отстраняване на прекомерните ограничения върху услугите, включително професионалните услуги, и като отстрани риска от допълнителни увеличения на разходите за енергоразпределение; като насърчава иновациите чрез рационализирани схеми за стимулиране и намалени административни бариери; и като провежда координирани политики за образование и обучение, при които се отстранява належащият проблем с несъответствието между уменията и потребностите и с регионалните различия при преждевременното напускане на училище.

| 6. | Да гарантира съобразяването с целите за намаляване до 2020 г. на емисиите на парникови газове в отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, особено що се отнася до сградите и транспорта. Да гарантира, че приносът на транспорта е приведен в съответствие с целта за намаляване на задръстванията по пътищата. Да постигне съгласие по ясно разпределение на усилията и тежестите между структурите на федерално и на регионално равнище. |
| --- | --- |

6.

Да гарантира съобразяването с целите за намаляване до 2020 г. на емисиите на парникови газове в отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, особено що се отнася до сградите и транспорта. Да гарантира, че приносът на транспорта е приведен в съответствие с целта за намаляване на задръстванията по пътищата. Да постигне съгласие по ясно разпределение на усилията и тежестите между структурите на федерално и на регионално равнище.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр.1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 5.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/7

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно Националната програма за реформи на България за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на България за 2014 г.

2014/C 247/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на България за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2012—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на България за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2012—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че България е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от своя задълбочен преглед за България, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в България са все още налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими политически действия. По-специално продължителната корекция на пазара на труда налага политически действия, докато корекцията на външната позиция и намаляването на корпоративната задлъжнялост напредват добре. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от своя задълбочен преглед за България, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в България са все още налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими политически действия. По-специално продължителната корекция на пазара на труда налага политически действия, докато корекцията на външната позиция и намаляването на корпоративната задлъжнялост напредват добре.

| (8) | На 17 април 2014 г. България представи своята Национална програма за реформи за 2014 г. и своята Конвергентна програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 17 април 2014 г. България представи своята Национална програма за реформи за 2014 г. и своята Конвергентна програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма за 2014 г., е да се достигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на -1 % от БВП до 2016 г. Средносрочната цел е по-амбициозна от изискваната съгласно Пакта за стабилност и растеж. България се възползва от възможността за временно отклонение от средносрочната цел с 0,6 % от БВП през 2013 г. и с 0,1 % от БВП през 2014 г., позволено за съвместно финансирани проекти. В Конвергентната програма е планирано влошаване на (преизчисленото) структурно салдо с 0,3 % от БВП през 2014 г. до -1,3 % от БВП, както и подобряване с 0,3 % от БВП през 2015 г. до -1,0 % от БВП, което ще гарантира връщане към средносрочната цел. Темпът на нарастване на бюджетните разходи няма да надхвърли съответния референтен средносрочен показател за разходите през 2014—2015 г. Следователно бюджетните планове са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Отношението дълг/БВП е доста под 60 % и съгласно Конвергентната програма се очаква да нарасне слабо до 20,6 % от БВП до края на програмния период. За периода 2014—2015 г. макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози в Конвергентната програма, е оптимистичен, като се очаква годишният растеж да достигне 2,1 % през 2014 г. и 2,6 % през 2015 г. спрямо съответно 1,7 % през 2014 г. и 2,0 % през 2015 г. съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Според прогнозата на Комисията отклонението на България от нейната средносрочна цел през 2014 г. е по-голямо от разрешеното въз основа на временното отклонение, позволено за съвместно финансирани проекти, и изискваното връщане към средносрочната цел няма да бъде постигнато през 2015 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма за 2014 г. и прогнозата на Комисията, извършена съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от отклонение от средносрочната цел през 2014—2015 г. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма за 2014 г., е да се достигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на -1 % от БВП до 2016 г. Средносрочната цел е по-амбициозна от изискваната съгласно Пакта за стабилност и растеж. България се възползва от възможността за временно отклонение от средносрочната цел с 0,6 % от БВП през 2013 г. и с 0,1 % от БВП през 2014 г., позволено за съвместно финансирани проекти. В Конвергентната програма е планирано влошаване на (преизчисленото) структурно салдо с 0,3 % от БВП през 2014 г. до -1,3 % от БВП, както и подобряване с 0,3 % от БВП през 2015 г. до -1,0 % от БВП, което ще гарантира връщане към средносрочната цел. Темпът на нарастване на бюджетните разходи няма да надхвърли съответния референтен средносрочен показател за разходите през 2014—2015 г. Следователно бюджетните планове са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Отношението дълг/БВП е доста под 60 % и съгласно Конвергентната програма се очаква да нарасне слабо до 20,6 % от БВП до края на програмния период. За периода 2014—2015 г. макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози в Конвергентната програма, е оптимистичен, като се очаква годишният растеж да достигне 2,1 % през 2014 г. и 2,6 % през 2015 г. спрямо съответно 1,7 % през 2014 г. и 2,0 % през 2015 г. съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Според прогнозата на Комисията отклонението на България от нейната средносрочна цел през 2014 г. е по-голямо от разрешеното въз основа на временното отклонение, позволено за съвместно финансирани проекти, и изискваното връщане към средносрочната цел няма да бъде постигнато през 2015 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма за 2014 г. и прогнозата на Комисията, извършена съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от отклонение от средносрочната цел през 2014—2015 г.

| (10) | Спазването на данъчното законодателство и качеството на администрирането на данъците продължават да представляват основни предизвикателства пред България. Наличните оценки свидетелстват за значителния дял на сенчестата икономика, потвърден от данните за недекларирания труд в България. Относително високи са административните разходи за събиране на приходите, както и разходите за спазване на изискванията при плащането на данъци. Въпреки редицата мерки, предприети в отговор на тези предизвикателства, България все още не разполага с напълно развита стратегия за спазване на данъчното законодателство, която да обхване дейността на всички приходни органи и да включва предварителен анализ на най-значимите рискове за събирането на данъци, оценка на вече предприетите мерки, включително мерките за опростяване, както и подобрен контрол. |
| --- | --- |

(10)

Спазването на данъчното законодателство и качеството на администрирането на данъците продължават да представляват основни предизвикателства пред България. Наличните оценки свидетелстват за значителния дял на сенчестата икономика, потвърден от данните за недекларирания труд в България. Относително високи са административните разходи за събиране на приходите, както и разходите за спазване на изискванията при плащането на данъци. Въпреки редицата мерки, предприети в отговор на тези предизвикателства, България все още не разполага с напълно развита стратегия за спазване на данъчното законодателство, която да обхване дейността на всички приходни органи и да включва предварителен анализ на най-значимите рискове за събирането на данъци, оценка на вече предприетите мерки, включително мерките за опростяване, както и подобрен контрол.

| (11) | През 2013 г. България отстъпи от поетите ангажименти в областта на пенсионната реформа. Схемите за ранно пенсиониране не бяха ограничени, както беше предвидено. Планираното годишно увеличаване на законоустановената пенсионна възраст бе отложено. Не бе постигнат напредък по отношение на хармонизирането на пенсионната възраст за мъжете и жените и не бяха предприети стъпки за въвеждане на по-строги критерии и механизми за контрол при отпускането на пенсии за инвалидност, така че да се ограничат злоупотребите. Населението на България е едно от най-бързо застаряващите в Съюза и този факт оказва отрицателно въздействие върху пазара на труда, върху потенциала за растеж на икономиката и върху финансирането на нейната пенсионна система. Поради това България трябва да продължи реформата на пенсионната си система. България е изправена също така пред важни предизвикателства по отношение на рационализирането и управлението на болниците, сред които липсата на прозрачност във финансирането на болниците и недостатъчно добре развитите услуги за извънболнично лечение. Нещо повече, високото ниво на регламентирани и нерегламентирани плащания, поемани пряко от пациента, на практика изключва някои групи от населението от достъп до здравеопазване. Показателите за здравния статус са на незадоволително равнище в сравнение с другите държави членки, което свидетелства за потенциалната необходимост от структурно по-високи бюджетни разходи за здравеопазване в бъдеще. |
| --- | --- |

(11)

През 2013 г. България отстъпи от поетите ангажименти в областта на пенсионната реформа. Схемите за ранно пенсиониране не бяха ограничени, както беше предвидено. Планираното годишно увеличаване на законоустановената пенсионна възраст бе отложено. Не бе постигнат напредък по отношение на хармонизирането на пенсионната възраст за мъжете и жените и не бяха предприети стъпки за въвеждане на по-строги критерии и механизми за контрол при отпускането на пенсии за инвалидност, така че да се ограничат злоупотребите. Населението на България е едно от най-бързо застаряващите в Съюза и този факт оказва отрицателно въздействие върху пазара на труда, върху потенциала за растеж на икономиката и върху финансирането на нейната пенсионна система. Поради това България трябва да продължи реформата на пенсионната си система. България е изправена също така пред важни предизвикателства по отношение на рационализирането и управлението на болниците, сред които липсата на прозрачност във финансирането на болниците и недостатъчно добре развитите услуги за извънболнично лечение. Нещо повече, високото ниво на регламентирани и нерегламентирани плащания, поемани пряко от пациента, на практика изключва някои групи от населението от достъп до здравеопазване. Показателите за здравния статус са на незадоволително равнище в сравнение с другите държави членки, което свидетелства за потенциалната необходимост от структурно по-високи бюджетни разходи за здравеопазване в бъдеще.

| (12) | През последните години неоптимално функциониращият пазар на труда намалява способността на икономиката да се приспособява и ограничава потенциала ѝ за растеж. Нивото на безработица се стабилизира през 2013 г., но броят на безработните младежи и дългосрочно безработните лица продължи да расте. В България делът на младите хора, които нито работят, нито учат или се обучават, е един от най-високите, което предполага остър недостиг на възможности за реализация и развитие на човешкия капитал. Отчетен бе твърде ограничен напредък в укрепването на капацитета на Агенцията по заетостта. Съществува също така необходимост от разширяване на обхвата и ефикасността на активните политики на пазара на труда. България не разполага с ефективни мерки, насочени към нерегистрираните в бюрата по труда млади хора, включително ромите, в съответствие с целите на Гаранцията за младежта. Значителна част от безработните не са обхванати от стандартните предпазни механизми (обезщетения за безработица и социално подпомагане), а вместо това разчитат на помощ от семейството или на нерегламентирана заетост. Българите са едни от най-застрашените от бедност и социално изключване в Съюза. Минималните прагове за плащане на социалноосигурителните вноски биха могли да попречат на нискоквалифицираните лица да участват пълноценно в официалната икономика. Извършените анализи за оценка на възможното въздействие трябва да бъдат проучени и последвани от подходящи политически действия. Липсват ясни насоки за прозрачно определяне на минималната работна заплата в България. Законоустановеният размер на минималната работна заплата бе увеличен съществено след 2011 г., което може да окаже отрицателно въздействие върху трудовата заетост и следователно трябва да се наблюдава отблизо. |
| --- | --- |

(12)

През последните години неоптимално функциониращият пазар на труда намалява способността на икономиката да се приспособява и ограничава потенциала ѝ за растеж. Нивото на безработица се стабилизира през 2013 г., но броят на безработните младежи и дългосрочно безработните лица продължи да расте. В България делът на младите хора, които нито работят, нито учат или се обучават, е един от най-високите, което предполага остър недостиг на възможности за реализация и развитие на човешкия капитал. Отчетен бе твърде ограничен напредък в укрепването на капацитета на Агенцията по заетостта. Съществува също така необходимост от разширяване на обхвата и ефикасността на активните политики на пазара на труда. България не разполага с ефективни мерки, насочени към нерегистрираните в бюрата по труда млади хора, включително ромите, в съответствие с целите на Гаранцията за младежта. Значителна част от безработните не са обхванати от стандартните предпазни механизми (обезщетения за безработица и социално подпомагане), а вместо това разчитат на помощ от семейството или на нерегламентирана заетост. Българите са едни от най-застрашените от бедност и социално изключване в Съюза. Минималните прагове за плащане на социалноосигурителните вноски биха могли да попречат на нискоквалифицираните лица да участват пълноценно в официалната икономика. Извършените анализи за оценка на възможното въздействие трябва да бъдат проучени и последвани от подходящи политически действия. Липсват ясни насоки за прозрачно определяне на минималната работна заплата в България. Законоустановеният размер на минималната работна заплата бе увеличен съществено след 2011 г., което може да окаже отрицателно въздействие върху трудовата заетост и следователно трябва да се наблюдава отблизо.

| (13) | България все още не е приела Закона за училищното образование, осигуряващ рамка за прилагане на необходимите задълбочени реформи на образователната система, включително модернизиране на учебните програми и подобряване на обучението на преподавателите. Необходимо е да се повиши качеството на професионалното образование и обучение в България, като същевременно то бъде по-добре интегрирано в общата образователна структура, за да се даде възможност за гъвкав преход между образователните подсектори, намали делът на преждевременно напусналите училище и подобри достъпът до учене през целия живот. От своя страна висшето образование продължава да е изправено пред продължаващите предизвикателства за предоставяне на по-добър отговор на потребностите на пазара на труда. Ниските стандарти за сертифициране на качеството допринасят за лошите резултати. В процес на обсъждане е нова стратегия за висшето образование, призоваваща за преструктуриране на управлението на университетите чрез пряко включване в него на заинтересовани страни като предприятия и студенти, обединяване на университети, както и възприемане на подход, основан на резултатите, за по-добро съгласуване на образователните програми с търсенето на работна ръка. Достъпът до образование за децата в неравностойно положение, в частност ромите, продължава да представлява предизвикателство. Въвеждането на задължително двугодишно предучилищно образование е основна стъпка в правилната посока и следва да бъде стриктно прилагано, заедно с мерки за предотвратяване на преждевременното напускане на училище. Съществува необходимост от разширяване на съществуващите инициативи за подобряване на обучението на учителите и за намаляване на фактическата сегрегация в училищата. Правилата за обвързване на надбавките за деца с участие в образованието са в сила, но мерките явно все още не са довели до желания резултат. |
| --- | --- |

(13)

България все още не е приела Закона за училищното образование, осигуряващ рамка за прилагане на необходимите задълбочени реформи на образователната система, включително модернизиране на учебните програми и подобряване на обучението на преподавателите. Необходимо е да се повиши качеството на професионалното образование и обучение в България, като същевременно то бъде по-добре интегрирано в общата образователна структура, за да се даде възможност за гъвкав преход между образователните подсектори, намали делът на преждевременно напусналите училище и подобри достъпът до учене през целия живот. От своя страна висшето образование продължава да е изправено пред продължаващите предизвикателства за предоставяне на по-добър отговор на потребностите на пазара на труда. Ниските стандарти за сертифициране на качеството допринасят за лошите резултати. В процес на обсъждане е нова стратегия за висшето образование, призоваваща за преструктуриране на управлението на университетите чрез пряко включване в него на заинтересовани страни като предприятия и студенти, обединяване на университети, както и възприемане на подход, основан на резултатите, за по-добро съгласуване на образователните програми с търсенето на работна ръка. Достъпът до образование за децата в неравностойно положение, в частност ромите, продължава да представлява предизвикателство. Въвеждането на задължително двугодишно предучилищно образование е основна стъпка в правилната посока и следва да бъде стриктно прилагано, заедно с мерки за предотвратяване на преждевременното напускане на училище. Съществува необходимост от разширяване на съществуващите инициативи за подобряване на обучението на учителите и за намаляване на фактическата сегрегация в училищата. Правилата за обвързване на надбавките за деца с участие в образованието са в сила, но мерките явно все още не са довели до желания резултат.

| (14) | По-широкообхватните усилия за модернизиране на публичната администрация оказаха ограничено въздействие поради разпокъсания подход и недостатъчната ангажираност за провеждане на задълбочени реформи. България се нуждае от координирана стратегия за реформа на публичната администрация с оглед повишаване на професионализма и независимостта на публичната администрация и нейните регулаторни агенции, включително от система за назначаване и възможности за професионалното развитие въз основа на качеството на работата на държавните служители, както и от ефективни структури за справяне с риска от корупция. Необходими са постоянни усилия за подобряване на бизнес средата като цяло. Към предизвикателствата спадат процедурите за получаване на разрешения и регистриране на предприятия. Продължителността на производствата по несъстоятелност надхвърля три години, а нивото на възстановяване на вземанията е ниско. През 2013 г. бяха приети нови правила за просрочените плащания, които трябва да бъдат приложени. Разработването на услуги за електронно управление е в застой, a координацията за гарантиране на оперативната съвместимост на системите и създаване на единно звено за контакт е недостатъчна, като по този начин се ограничават усилията за увеличаване на прозрачността и намаляване на административната тежест. В областта на обществените поръчки липсва проста и кодифицирана правна рамка, в резултат на което сложната правна и регулаторна среда поражда несигурност за стопанските субекти. Независимостта на съдебната власт продължава да е основен проблем, влияещ върху бизнес средата в България. България предприе някои стъпки за справяне с корупцията, но цялостният напредък е ограничен и все още нестабилен, като са необходими по-последователни проверки и възпиращи санкции във връзка с конфликтите на интереси. Също така е нужно да се осигури по-добра координация между институциите за борба с корупцията, които да бъдат защитени от политическа намеса. |
| --- | --- |

(14)

По-широкообхватните усилия за модернизиране на публичната администрация оказаха ограничено въздействие поради разпокъсания подход и недостатъчната ангажираност за провеждане на задълбочени реформи. България се нуждае от координирана стратегия за реформа на публичната администрация с оглед повишаване на професионализма и независимостта на публичната администрация и нейните регулаторни агенции, включително от система за назначаване и възможности за професионалното развитие въз основа на качеството на работата на държавните служители, както и от ефективни структури за справяне с риска от корупция. Необходими са постоянни усилия за подобряване на бизнес средата като цяло. Към предизвикателствата спадат процедурите за получаване на разрешения и регистриране на предприятия. Продължителността на производствата по несъстоятелност надхвърля три години, а нивото на възстановяване на вземанията е ниско. През 2013 г. бяха приети нови правила за просрочените плащания, които трябва да бъдат приложени. Разработването на услуги за електронно управление е в застой, a координацията за гарантиране на оперативната съвместимост на системите и създаване на единно звено за контакт е недостатъчна, като по този начин се ограничават усилията за увеличаване на прозрачността и намаляване на административната тежест. В областта на обществените поръчки липсва проста и кодифицирана правна рамка, в резултат на което сложната правна и регулаторна среда поражда несигурност за стопанските субекти. Независимостта на съдебната власт продължава да е основен проблем, влияещ върху бизнес средата в България. България предприе някои стъпки за справяне с корупцията, но цялостният напредък е ограничен и все още нестабилен, като са необходими по-последователни проверки и възпиращи санкции във връзка с конфликтите на интереси. Също така е нужно да се осигури по-добра координация между институциите за борба с корупцията, които да бъдат защитени от политическа намеса.

| (15) | Конкуренцията в сектора на електроенергията и природния газ е все още слаба. Факторите от особено значение за подобряване на функционирането на пазарите на енергия включват липсата на електроенергийна и газова борса и отсъствието на прозрачен пазар на едро. Свободният пазар на електроенергия е доминиран от един-единствен доставчик, като неговият малък размер означава, че конкуренцията не може да изпълни функцията си за гарантиране на ефективността на разходите. Независимостта и ефективността на националния регулатор остават ограничени. Зависимостта от вноса от ограничен брой доставчици и липсата на развитие на инфраструктурата създават риск от прекъсване на доставките. За новия програмен период 2014—2020 г. бе предложен широкообхватен пакет от мерки за подобряване на енергийната ефективност, който да бъде финансиран от ЕС. |
| --- | --- |

(15)

Конкуренцията в сектора на електроенергията и природния газ е все още слаба. Факторите от особено значение за подобряване на функционирането на пазарите на енергия включват липсата на електроенергийна и газова борса и отсъствието на прозрачен пазар на едро. Свободният пазар на електроенергия е доминиран от един-единствен доставчик, като неговият малък размер означава, че конкуренцията не може да изпълни функцията си за гарантиране на ефективността на разходите. Независимостта и ефективността на националния регулатор остават ограничени. Зависимостта от вноса от ограничен брой доставчици и липсата на развитие на инфраструктурата създават риск от прекъсване на доставките. За новия програмен период 2014—2020 г. бе предложен широкообхватен пакет от мерки за подобряване на енергийната ефективност, който да бъде финансиран от ЕС.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на България. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (18) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 3, 4 и 5 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 3, 4 и 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да засили бюджетните мерки за 2014 г. с оглед на възникващото отклонение спрямо изискванията на превантивната част на Пакта за стабилност и растеж. Да укрепи бюджетната стратегия през 2015 г., за да се гарантира постигането на средносрочната цел и нейното спазване през следващите години. Да осигури на новия фискален съвет необходимия му капацитет, за да може той да изпълни своя мандат. Да въведе цялостна данъчна стратегия за повишаване на събираемостта на данъците, справяне със сенчестата икономика и намаляване на разходите за спазване на изискванията. |
| --- | --- |

1.

Да засили бюджетните мерки за 2014 г. с оглед на възникващото отклонение спрямо изискванията на превантивната част на Пакта за стабилност и растеж. Да укрепи бюджетната стратегия през 2015 г., за да се гарантира постигането на средносрочната цел и нейното спазване през следващите години. Да осигури на новия фискален съвет необходимия му капацитет, за да може той да изпълни своя мандат. Да въведе цялостна данъчна стратегия за повишаване на събираемостта на данъците, справяне със сенчестата икономика и намаляване на разходите за спазване на изискванията.

| 2. | Да приеме дългосрочна стратегия за пенсионната система, като продължи планираното годишно увеличение на законоустановената пенсионна възраст и установи механизъм за обвързване на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота в дългосрочен план, като същевременно премахне постепенно възможностите за ранно пенсиониране и въведе еднаква законоустановена пенсионна възраст за мъжете и за жените. Да въведе по-строги критерии и процедури при отпускането на пенсии за инвалидност, например чрез по-добро отчитане на остатъчната работоспособност на подалите заявление за получаване на пенсия за инвалидност. Да осигури ефективно спрямо разходите предоставяне на здравно обслужване, включително чрез подобряване на ценообразуването за услугите в областта на здравеопазването при обвързване на финансирането на болниците с резултатите, ускоряване на оптимизирането на болничната мрежа и развиване на възможностите за извънболнично лечение. |
| --- | --- |

2.

Да приеме дългосрочна стратегия за пенсионната система, като продължи планираното годишно увеличение на законоустановената пенсионна възраст и установи механизъм за обвързване на законоустановената пенсионна възраст с очакваната продължителност на живота в дългосрочен план, като същевременно премахне постепенно възможностите за ранно пенсиониране и въведе еднаква законоустановена пенсионна възраст за мъжете и за жените. Да въведе по-строги критерии и процедури при отпускането на пенсии за инвалидност, например чрез по-добро отчитане на остатъчната работоспособност на подалите заявление за получаване на пенсия за инвалидност. Да осигури ефективно спрямо разходите предоставяне на здравно обслужване, включително чрез подобряване на ценообразуването за услугите в областта на здравеопазването при обвързване на финансирането на болниците с резултатите, ускоряване на оптимизирането на болничната мрежа и развиване на възможностите за извънболнично лечение.

| 3. | Да подобри ефикасността на Агенцията по заетостта чрез разработване на система за мониторинг на изпълнението и по-добро насочване на усилията към най-уязвимите, като например нискоквалифицираните и възрастните работници, дългосрочно безработните лица и ромите. Да разшири обхвата и ефективността на активните политики по заетостта с цел повишаване на способността им да откриват работници с подходящ профил и да достигат до нерегистрираните млади хора, които нито работят, нито учат или се обучават, в съответствие с целите на Гаранцията за младежта. Да повиши ефективния обхват на обезщетенията за безработица и социалното подпомагане и техните връзки с мерките за активизиране. Да извърши широкообхватен преглед на минималните осигурителни прагове, за да гарантира, че системата не оскъпява прекалено наемането на нискоквалифицирани лица. Да изготви след консултации със социалните партньори прозрачни насоки за изменение на законоустановения размер на минималната работна заплата, като се отчита въздействието ѝ върху трудовата заетост и конкурентоспособността. С цел намаляване на бедността, да подобри допълнително достъпността и ефективността на социалните услуги и трансфери за децата и възрастните хора. |
| --- | --- |

3.

Да подобри ефикасността на Агенцията по заетостта чрез разработване на система за мониторинг на изпълнението и по-добро насочване на усилията към най-уязвимите, като например нискоквалифицираните и възрастните работници, дългосрочно безработните лица и ромите. Да разшири обхвата и ефективността на активните политики по заетостта с цел повишаване на способността им да откриват работници с подходящ профил и да достигат до нерегистрираните млади хора, които нито работят, нито учат или се обучават, в съответствие с целите на Гаранцията за младежта. Да повиши ефективния обхват на обезщетенията за безработица и социалното подпомагане и техните връзки с мерките за активизиране. Да извърши широкообхватен преглед на минималните осигурителни прагове, за да гарантира, че системата не оскъпява прекалено наемането на нискоквалифицирани лица. Да изготви след консултации със социалните партньори прозрачни насоки за изменение на законоустановения размер на минималната работна заплата, като се отчита въздействието ѝ върху трудовата заетост и конкурентоспособността. С цел намаляване на бедността, да подобри допълнително достъпността и ефективността на социалните услуги и трансфери за децата и възрастните хора.

| 4. | Да приеме Закона за училищното образование и да продължи реформите в областта на професионалното и висшето образование, за да се увеличат нивото и адекватността на уменията, придобити на всички равнища, като същевременно насърчава партньорствата между образователните институции и деловите среди с оглед резултатите да отговарят по-добре на потребностите на пазара на труда. Да повиши качеството на институциите за професионално образование и обучение и да подобри достъпа до учене през целия живот. Да увеличи усилията за подобряване на достъпа до качествено приобщаващо предучилищно и училищно образование за децата в неравностойно положение, в частност ромите, и да прилага стриктно правилата, които обвързват плащането на детски надбавки с участие в образованието. |
| --- | --- |

4.

Да приеме Закона за училищното образование и да продължи реформите в областта на професионалното и висшето образование, за да се увеличат нивото и адекватността на уменията, придобити на всички равнища, като същевременно насърчава партньорствата между образователните институции и деловите среди с оглед резултатите да отговарят по-добре на потребностите на пазара на труда. Да повиши качеството на институциите за професионално образование и обучение и да подобри достъпа до учене през целия живот. Да увеличи усилията за подобряване на достъпа до качествено приобщаващо предучилищно и училищно образование за децата в неравностойно положение, в частност ромите, и да прилага стриктно правилата, които обвързват плащането на детски надбавки с участие в образованието.

| 5. | Да продължи подобряването на бизнес средата, най-вече за малките и средните предприятия, като намалява бюрокрацията, насърчава електронното управление, рационализира производствата при неплатежоспособност и прилага законодателството за просрочените плащания. Да подобри системата за възлагане на обществени поръчки чрез укрепване на административния капацитет и повишаване на предварителните проверки, извършвани от Агенцията по обществени поръчки, както и чрез предприемане на конкретни действия за въвеждане на електронни обществени поръчки. Да подобри качеството и независимостта на съдебната система и да засили борбата срещу корупцията. |
| --- | --- |

5.

Да продължи подобряването на бизнес средата, най-вече за малките и средните предприятия, като намалява бюрокрацията, насърчава електронното управление, рационализира производствата при неплатежоспособност и прилага законодателството за просрочените плащания. Да подобри системата за възлагане на обществени поръчки чрез укрепване на административния капацитет и повишаване на предварителните проверки, извършвани от Агенцията по обществени поръчки, както и чрез предприемане на конкретни действия за въвеждане на електронни обществени поръчки. Да подобри качеството и независимостта на съдебната система и да засили борбата срещу корупцията.

| 6. | Да разшири реформата на енергийния сектор с оглед повишаване на конкуренцията, пазарната ефективност, прозрачността и енергийната ефективност, по-конкретно чрез премахване на пречките за навлизане на пазара, намаляване на дела на регулирания сегмент, увеличаване на усилията за създаване на прозрачен пазар на едро за електроенергия и природен газ, постепенно премахване на квотите и укрепване на независимостта и административния капацитет на енергийния регулатор. Да ускори проектите за междусистемни връзки със съседните държави членки и страни кандидатки, по-специално за природен газ, както и да укрепи капацитета за справяне с прекъсванията на доставките. |
| --- | --- |

6.

Да разшири реформата на енергийния сектор с оглед повишаване на конкуренцията, пазарната ефективност, прозрачността и енергийната ефективност, по-конкретно чрез премахване на пречките за навлизане на пазара, намаляване на дела на регулирания сегмент, увеличаване на усилията за създаване на прозрачен пазар на едро за електроенергия и природен газ, постепенно премахване на квотите и укрепване на независимостта и административния капацитет на енергийния регулатор. Да ускори проектите за междусистемни връзки със съседните държави членки и страни кандидатки, по-специално за природен газ, както и да укрепи капацитета за справяне с прекъсванията на доставките.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ С 217, 30.7.2013 г., стр. 10.

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/12

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Чешката република за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Чешката република за 2014 г.

2014/C 247/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. — решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. — решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Чешката република за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Чешката република за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Чешката република за периода 2012—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Чешката република не е посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Чешката република не е посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на държавната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на държавната администрация.

| (7) | На 16 април 2014 г. Чешката република представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 28 април 2014 г. — своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 16 април 2014 г. Чешката република представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 28 април 2014 г. — своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Целта на изложената в програмата за конвергенция за 2014 г. бюджетна стратегия е дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде задържан под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП през програмния период. В програмата за конвергенция се посочва средносрочна цел за дефицит от ‐ 1 % от БВП, която отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въпреки че през 2014 г. бюджетната стратегия е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, не се очаква изискваната корекция в структурно отношение да се постигне през 2015 г., понеже се предвижда преизчисленото структурно салдо да се влоши с 0,6 процентни пункта. Освен това се очаква държавните разходи да нараснат с темпо, което не съответства на целевия показател за разходите. Предвижда се преизчисленото структурно салдо да се отклони от изисквания план за корекции и през 2016 и 2017 г., като прогнозите са за преизчислено структурно салдо със стойности съответно ‐ 1,6 % и ‐ 1,9 % от БВП. Като цяло от 2015 г. нататък следва да се очаква риск от отклоняване от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. Съгласно програмата за конвергенция съотношението на дълга, което е под референтната стойност от 60 % от БВП, се очаква да спадне временно с 1,1 процентни пункта до 45 % от БВП през 2014 г. и да се увеличи до 46 % от БВП през 2015 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за конвергенция е реалистичен. Съгласно програмата се очаква чешката икономика да отбележи ръст от 1,7 % през 2014 г. и 2 % през 2015 г., в сравнение с 2 % и 2,4 %, предвидени в пролетната прогноза на службите на Комисията от 2014 г. Основните рискове за бюджетните перспективи произтичат от голямата несигурност относно бъдещото развитие на публичните инвестиции и от възможните еднократни разходи, свързани с планирания договор за наем на изтребители, като се очаква това да се отрази в увеличаване на дефицита с 0,5 % от БВП през 2015 г.
  Според прогнозата на Комисията през 2015 г. съществува риск от значително отклонение от средносрочната цел. Разликата със сценария, предвиден в програмата за конвергенция, се дължи на различните предположения относно политиките и дискреционните мерки през 2015 г. Въз основа на извършената от Съвета оценка на програмата за конвергенция и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че дефицитът е устойчиво сведен до стойност под 3 % от БВП през 2013 г. съгласно препоръката на Съвета и че въпреки очакваното изпълнение на средносрочната цел през 2014 г. съществува риск от значително отклонение от тази цел от 2015 г. нататък. |
| --- | --- |

(8)

Целта на изложената в програмата за конвергенция за 2014 г. бюджетна стратегия е дефицитът по консолидирания държавен бюджет да бъде задържан под референтната стойност по Договора от 3 % от БВП през програмния период. В програмата за конвергенция се посочва средносрочна цел за дефицит от ‐ 1 % от БВП, която отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въпреки че през 2014 г. бюджетната стратегия е в съответствие с Пакта за стабилност и растеж, не се очаква изискваната корекция в структурно отношение да се постигне през 2015 г., понеже се предвижда преизчисленото структурно салдо да се влоши с 0,6 процентни пункта. Освен това се очаква държавните разходи да нараснат с темпо, което не съответства на целевия показател за разходите. Предвижда се преизчисленото структурно салдо да се отклони от изисквания план за корекции и през 2016 и 2017 г., като прогнозите са за преизчислено структурно салдо със стойности съответно ‐ 1,6 % и ‐ 1,9 % от БВП. Като цяло от 2015 г. нататък следва да се очаква риск от отклоняване от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. Съгласно програмата за конвергенция съотношението на дълга, което е под референтната стойност от 60 % от БВП, се очаква да спадне временно с 1,1 процентни пункта до 45 % от БВП през 2014 г. и да се увеличи до 46 % от БВП през 2015 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за конвергенция е реалистичен. Съгласно програмата се очаква чешката икономика да отбележи ръст от 1,7 % през 2014 г. и 2 % през 2015 г., в сравнение с 2 % и 2,4 %, предвидени в пролетната прогноза на службите на Комисията от 2014 г. Основните рискове за бюджетните перспективи произтичат от голямата несигурност относно бъдещото развитие на публичните инвестиции и от възможните еднократни разходи, свързани с планирания договор за наем на изтребители, като се очаква това да се отрази в увеличаване на дефицита с 0,5 % от БВП през 2015 г.

Според прогнозата на Комисията през 2015 г. съществува риск от значително отклонение от средносрочната цел. Разликата със сценария, предвиден в програмата за конвергенция, се дължи на различните предположения относно политиките и дискреционните мерки през 2015 г. Въз основа на извършената от Съвета оценка на програмата за конвергенция и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че дефицитът е устойчиво сведен до стойност под 3 % от БВП през 2013 г. съгласно препоръката на Съвета и че въпреки очакваното изпълнение на средносрочната цел през 2014 г. съществува риск от значително отклонение от тази цел от 2015 г. нататък.

| (9) | Чешката република излезе от двугодишна рецесия и сега е изправена пред предизвикателството да постигне устойчив висок растеж в контекста на бързо застаряване на населението. Публичните инвестиции намаляха рязко през последните години, като по-специално пострадаха инвестициите в инфраструктурата. Моделът на растеж на чешката икономика преди кризата разчиташе на големи потоци от чужди капитали и силна експортна ориентираност. Тъй като възможността за наваксване на изоставането въз основа на натрупването на производствени фактори (в т.ч. чужд капитал) е ограничена, пренасочването на икономиката към местни двигатели на растежа би отворило нови пътища за повишаване на производителността. Основни елементи от този процес включват подкрепа за образованието, обучението и иновациите и засилване на институциите. |
| --- | --- |

(9)

Чешката република излезе от двугодишна рецесия и сега е изправена пред предизвикателството да постигне устойчив висок растеж в контекста на бързо застаряване на населението. Публичните инвестиции намаляха рязко през последните години, като по-специално пострадаха инвестициите в инфраструктурата. Моделът на растеж на чешката икономика преди кризата разчиташе на големи потоци от чужди капитали и силна експортна ориентираност. Тъй като възможността за наваксване на изоставането въз основа на натрупването на производствени фактори (в т.ч. чужд капитал) е ограничена, пренасочването на икономиката към местни двигатели на растежа би отворило нови пътища за повишаване на производителността. Основни елементи от този процес включват подкрепа за образованието, обучението и иновациите и засилване на институциите.

| (10) | Правителството одобри наскоро Договора за стабилност, координация и управление, но все още се очаква ратифицирането му от Парламента. През 2011 г. започна работа по цялостна реформа на фискалната рамка, но приемането и осъществяването ѝ са все още несигурни. Приемането на подходящо законодателство, осигуряващо съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (5), също бе отложено. |
| --- | --- |

(10)

Правителството одобри наскоро Договора за стабилност, координация и управление, но все още се очаква ратифицирането му от Парламента. През 2011 г. започна работа по цялостна реформа на фискалната рамка, но приемането и осъществяването ѝ са все още несигурни. Приемането на подходящо законодателство, осигуряващо съответствие с Директива 2011/85/ЕС на Съвета (5), също бе отложено.

| (11) | В областта на данъчното облагане основните предизвикателства за Чешката република са да се постигне по-ефикасно събиране на приходите и да се изгради данъчна структура, която в по-голяма степен благоприятства растежа. Чешката република предприе някои мерки за подобряване на данъчната дисциплина, особено в областта на косвеното данъчно облагане, но общите разходи за данъчна дисциплина продължават да бъдат твърде високи. В този контекст данъчните основи (данъците върху доходите, вноските за здравно и социално осигуряване) все още не са хармонизирани, а създаването на единно звено за събиране на данъците, предвидено за 2015 г., бе отменено. Чешкото правителство обаче обяви намерението си да разгледа въпроса за хармонизирането на данъчните основи. Препоръките от 2013 г. относно данъчната структура не бяха последвани. Данъчното облагане на труда остава високо, особено за лицата с ниски трудови доходи, включително работещите на непълно работно време, по-специално поради завишените вноски за социално осигуряване. Съществува известен потенциал за пренасочване на данъчното облагане от областта на облагането на труда към други области, като например екологичните данъци и периодичните данъци върху жилищата, които са относително ниски. Продължават да съществуват значителни различия в третирането на наетите и самостоятелно заетите лица, що се отнася до данъците и вноските за социално осигуряване, които водят до стесняване на данъчната основа и създават стимули за фалшива самостоятелна заетост с несправедливи спрямо наетите на редовен трудов договор последици. |
| --- | --- |

(11)

В областта на данъчното облагане основните предизвикателства за Чешката република са да се постигне по-ефикасно събиране на приходите и да се изгради данъчна структура, която в по-голяма степен благоприятства растежа. Чешката република предприе някои мерки за подобряване на данъчната дисциплина, особено в областта на косвеното данъчно облагане, но общите разходи за данъчна дисциплина продължават да бъдат твърде високи. В този контекст данъчните основи (данъците върху доходите, вноските за здравно и социално осигуряване) все още не са хармонизирани, а създаването на единно звено за събиране на данъците, предвидено за 2015 г., бе отменено. Чешкото правителство обаче обяви намерението си да разгледа въпроса за хармонизирането на данъчните основи. Препоръките от 2013 г. относно данъчната структура не бяха последвани. Данъчното облагане на труда остава високо, особено за лицата с ниски трудови доходи, включително работещите на непълно работно време, по-специално поради завишените вноски за социално осигуряване. Съществува известен потенциал за пренасочване на данъчното облагане от областта на облагането на труда към други области, като например екологичните данъци и периодичните данъци върху жилищата, които са относително ниски. Продължават да съществуват значителни различия в третирането на наетите и самостоятелно заетите лица, що се отнася до данъците и вноските за социално осигуряване, които водят до стесняване на данъчната основа и създават стимули за фалшива самостоятелна заетост с несправедливи спрямо наетите на редовен трудов договор последици.

| (12) | Чешката република е изправена пред средни рискове за устойчивостта в дългосрочен план най-вече поради планираните увеличения на разходите за пенсии и здравеопазване. Съгласно действащото законодателство се планира увеличаване на законоустановената пенсионна възраст в дългосрочен план, но това става прекалено бавно в средносрочен план. Правителството възнамерява да въведе механизъм за преразглеждане, чрез който да обвърже възрастта за пенсиониране с промените в продължителността на живота, но това е само частичен отговор на предизвикателството на липсата на устойчивост. Освен това временно по-ниската индексация на пенсиите ще приключи през 2015 г. — една година по-рано от предвиденото — а стандартният механизъм за индексиране на пенсиите (цени плюс една трета от повишението на реалните заплати) не е преразгледан. Ограничен напредък бе постигнат в насърчаването на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Не бе осъществен напредък в подобряването на ефективността на публичните разходи за здравеопазване. Секторът на болничното лечение е със свръхкапацитет, което сочи, че са възможни подобрения в ефективността на разходите и в управлението. |
| --- | --- |

(12)

Чешката република е изправена пред средни рискове за устойчивостта в дългосрочен план най-вече поради планираните увеличения на разходите за пенсии и здравеопазване. Съгласно действащото законодателство се планира увеличаване на законоустановената пенсионна възраст в дългосрочен план, но това става прекалено бавно в средносрочен план. Правителството възнамерява да въведе механизъм за преразглеждане, чрез който да обвърже възрастта за пенсиониране с промените в продължителността на живота, но това е само частичен отговор на предизвикателството на липсата на устойчивост. Освен това временно по-ниската индексация на пенсиите ще приключи през 2015 г. — една година по-рано от предвиденото — а стандартният механизъм за индексиране на пенсиите (цени плюс една трета от повишението на реалните заплати) не е преразгледан. Ограничен напредък бе постигнат в насърчаването на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Не бе осъществен напредък в подобряването на ефективността на публичните разходи за здравеопазване. Секторът на болничното лечение е със свръхкапацитет, което сочи, че са възможни подобрения в ефективността на разходите и в управлението.

| (13) | Бяха извършени някои начални стъпки за повишаване на капацитета и качеството на обществените служби по заетостта. Тези стъпки са в правилната посока, но е необходима оценка на въздействието им. Продължава да е недостатъчно финансирането на активните политики по заетостта, като те не са достатъчно ефективно насочени към жените с малки деца, младежите и по-възрастните работници. Въпреки относително високото равнище на заетост тези групи продължават да бъдат по-слабо представени на пазара на труда. Ограниченият достъп до заведения и услуги за детски грижи на приемливи цени и относително слабото използване на работа на непълен работен ден пречат на участието на жените на пазара на труда. Разликата в заплащането на жените и мъжете през 2012 г. бе все още една от най-големите в Съюза. |
| --- | --- |

(13)

Бяха извършени някои начални стъпки за повишаване на капацитета и качеството на обществените служби по заетостта. Тези стъпки са в правилната посока, но е необходима оценка на въздействието им. Продължава да е недостатъчно финансирането на активните политики по заетостта, като те не са достатъчно ефективно насочени към жените с малки деца, младежите и по-възрастните работници. Въпреки относително високото равнище на заетост тези групи продължават да бъдат по-слабо представени на пазара на труда. Ограниченият достъп до заведения и услуги за детски грижи на приемливи цени и относително слабото използване на работа на непълен работен ден пречат на участието на жените на пазара на труда. Разликата в заплащането на жените и мъжете през 2012 г. бе все още една от най-големите в Съюза.

| (14) | Качеството на чешката образователна система и адекватността ѝ по отношение на пазара на труда будят безпокойство. Бяха взети някои мерки за подобряване на рамката за оценяване в задължителното образование, но осъществяването на последващи действия в тази насока с училищата и учениците, които показват по-слаби резултати, продължава да бъде предизвикателство. Привлекателността на преподавателските професии също е въпрос, който правителството възнамерява да разгледа. Предизвикателство за интеграцията на ромските деца остава слабото им участие в приобщаващото общо образование в ранна детска възраст и в началното образование. Реформата на висшето образование бе отложена и не бе осъществен напредък в подобряването на акредитацията и във финансирането на висшето образование. По отношение на финансирането на научноизследователските институции бяха извършени само незначителни промени. Продължава да е от съществено значение създаването на правилните стимули, които ще позволят на научните работници от обществения сектор да се стремят към върховни постижения, да отговарят на предизвикателствата пред обществото и да си сътрудничат с бизнес сектора. |
| --- | --- |

(14)

Качеството на чешката образователна система и адекватността ѝ по отношение на пазара на труда будят безпокойство. Бяха взети някои мерки за подобряване на рамката за оценяване в задължителното образование, но осъществяването на последващи действия в тази насока с училищата и учениците, които показват по-слаби резултати, продължава да бъде предизвикателство. Привлекателността на преподавателските професии също е въпрос, който правителството възнамерява да разгледа. Предизвикателство за интеграцията на ромските деца остава слабото им участие в приобщаващото общо образование в ранна детска възраст и в началното образование. Реформата на висшето образование бе отложена и не бе осъществен напредък в подобряването на акредитацията и във финансирането на висшето образование. По отношение на финансирането на научноизследователските институции бяха извършени само незначителни промени. Продължава да е от съществено значение създаването на правилните стимули, които ще позволят на научните работници от обществения сектор да се стремят към върховни постижения, да отговарят на предизвикателствата пред обществото и да си сътрудничат с бизнес сектора.

| (15) | Започна дерегулирането на големия брой регулирани професии, но процесът е бавен и не носи бързи ползи от повишена конкуренция в сектора на услугите. Чешката република прие някои първоначални мерки за увеличаване на енергийната ефективност, по-специално чрез стимули за публично финансиране в подкрепа на строителния сектор. Значителен остава потенциалът за икономии на енергия, като по-амбициозни мерки биха допринесли и за намаляване на енергийната зависимост. |
| --- | --- |

(15)

Започна дерегулирането на големия брой регулирани професии, но процесът е бавен и не носи бързи ползи от повишена конкуренция в сектора на услугите. Чешката република прие някои първоначални мерки за увеличаване на енергийната ефективност, по-специално чрез стимули за публично финансиране в подкрепа на строителния сектор. Значителен остава потенциалът за икономии на енергия, като по-амбициозни мерки биха допринесли и за намаляване на енергийната зависимост.

| (16) | Качеството и ефективността на държавната администрация продължават да представляват предизвикателство с неблагоприятни икономически последици. Дългоочакваният закон за държавния служител все още не е приет; неговото приемане е приоритет на правителството. Напредъкът в борбата с корупцията е ограничен; основни законодателни актове от стратегията за борба с корупцията за периода 2013—2014 г. не бяха приети. Все още не е формулирано ясно дългосрочно виждане за начините за устойчиво решаване на този въпрос, който е от голямо значение за развитието на икономиката и обществото. Извършването на публични търгове на местно и регионално равнище е белязано от ненужни закъснения. Новите правила за обществените поръчки са крачка назад, тъй като отменят някои от гаранциите за прозрачност. В усвояването на средствата от ЕС бе постигнат ограничен напредък. Необходими са допълнителни усилия, както е видно в следствие на докладвания от одитния орган висок процент на грешки за няколко програми в края на 2013 г. |
| --- | --- |

(16)

Качеството и ефективността на държавната администрация продължават да представляват предизвикателство с неблагоприятни икономически последици. Дългоочакваният закон за държавния служител все още не е приет; неговото приемане е приоритет на правителството. Напредъкът в борбата с корупцията е ограничен; основни законодателни актове от стратегията за борба с корупцията за периода 2013—2014 г. не бяха приети. Все още не е формулирано ясно дългосрочно виждане за начините за устойчиво решаване на този въпрос, който е от голямо значение за развитието на икономиката и обществото. Извършването на публични търгове на местно и регионално равнище е белязано от ненужни закъснения. Новите правила за обществените поръчки са крачка назад, тъй като отменят някои от гаранциите за прозрачност. В усвояването на средствата от ЕС бе постигнат ограничен напредък. Необходими са допълнителни усилия, както е видно в следствие на докладвания от одитния орган висок процент на грешки за няколко програми в края на 2013 г.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република. Комисията извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и съответствието с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС‐ към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Чешката република. Комисията извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Чешката република, но и съответствието с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС‐ към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (18) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

ПРЕПОРЪЧВА на Чешката република да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | След коригиране на прекомерния дефицит да запази стабилна фискална позиция през 2014 г. Да укрепи значително бюджетната стратегия през 2015 г., така че да осигури постигането на средносрочната цел и да запази постигнатото и след това. Да отреди приоритетно място на разходите, благоприятстващи растежа, за да подкрепи възстановяването и да подобри перспективите за растеж. Да приеме и осъществи мерки за засилване на фискалната рамка и по-специално да създаде независима фискална институция, която да наблюдава фискалните политики, да въведе фискални правила за местните и регионалните правителства и да подобри координацията между всички равнища на управление. |
| --- | --- |

1.

След коригиране на прекомерния дефицит да запази стабилна фискална позиция през 2014 г. Да укрепи значително бюджетната стратегия през 2015 г., така че да осигури постигането на средносрочната цел и да запази постигнатото и след това. Да отреди приоритетно място на разходите, благоприятстващи растежа, за да подкрепи възстановяването и да подобри перспективите за растеж. Да приеме и осъществи мерки за засилване на фискалната рамка и по-специално да създаде независима фискална институция, която да наблюдава фискалните политики, да въведе фискални правила за местните и регионалните правителства и да подобри координацията между всички равнища на управление.

| 2. | Да подобри данъчната дисциплина, като постави специален акцент върху ДДС, и да намали разходите за събиране и плащане на данъци чрез опростяване на данъчната система и хармонизиране на данъчните основи за данъка върху доходите на физическите лица и вноските за социално и здравно осигуряване. Да намали данъчното облагане на труда, особено за лицата с ниски доходи. Да пренасочи облагането към области, които в по-малка степен пречат на растежа, като например периодичните данъци върху жилищата и екологичните данъци. Допълнително да намали разликите в данъчното третиране на наетите и самостоятелно заетите лица. |
| --- | --- |

2.

Да подобри данъчната дисциплина, като постави специален акцент върху ДДС, и да намали разходите за събиране и плащане на данъци чрез опростяване на данъчната система и хармонизиране на данъчните основи за данъка върху доходите на физическите лица и вноските за социално и здравно осигуряване. Да намали данъчното облагане на труда, особено за лицата с ниски доходи. Да пренасочи облагането към области, които в по-малка степен пречат на растежа, като например периодичните данъци върху жилищата и екологичните данъци. Допълнително да намали разликите в данъчното третиране на наетите и самостоятелно заетите лица.

| 3. | Да осигури дългосрочната устойчивост на обществената пенсионна схема, като по-специално ускори увеличението на законоустановената пенсионна възраст и след това я обвърже по-ясно с промените в продължителността на живота. Да насърчи пригодността за заетост на по-възрастните работници и да преразгледа механизма за индексиране на пенсиите. Да предприеме мерки за значителното повишаване на ефективността на разходите и управлението в сектора на здравеопазването, и по-специално за болничните грижи. |
| --- | --- |

3.

Да осигури дългосрочната устойчивост на обществената пенсионна схема, като по-специално ускори увеличението на законоустановената пенсионна възраст и след това я обвърже по-ясно с промените в продължителността на живота. Да насърчи пригодността за заетост на по-възрастните работници и да преразгледа механизма за индексиране на пенсиите. Да предприеме мерки за значителното повишаване на ефективността на разходите и управлението в сектора на здравеопазването, и по-специално за болничните грижи.

| 4. | Да повиши ефикасността и ефективността на публичните служби по заетостта, по-специално чрез създаване на система за измерване на резултатите. Да увеличи участието на незаетите млади хора в индивидуализирани услуги. Да увеличи значително наличието на качествени и достъпни заведения и услуги за детски грижи, като акцентът се постави върху децата до тригодишна възраст. |
| --- | --- |

4.

Да повиши ефикасността и ефективността на публичните служби по заетостта, по-специално чрез създаване на система за измерване на резултатите. Да увеличи участието на незаетите млади хора в индивидуализирани услуги. Да увеличи значително наличието на качествени и достъпни заведения и услуги за детски грижи, като акцентът се постави върху децата до тригодишна възраст.

| 5. | Да гарантира, че акредитацията, управлението и финансирането на висшето образование допринасят за подобряването на качеството и са адекватни спрямо пазара на труда. Да ускори разработването и въвеждането на нова методология за оценка на научните изследвания и да задели финансиране с оглед увеличаване на дяла на обвързаното с постигнатите резултати финансиране за научноизследователските институции. В областта на задължителното образование да увеличи привлекателността на преподавателската професия, да създаде широкообхватна рамка за оценяване и да подкрепи училищата и учениците с по-слаби резултати. Да увеличи приобщаващия характер на образованието, по-специално чрез насърчаване на участието на деца в неравностойно социално положение и особено на ромски деца, в образованието в ранна детска възраст. |
| --- | --- |

5.

Да гарантира, че акредитацията, управлението и финансирането на висшето образование допринасят за подобряването на качеството и са адекватни спрямо пазара на труда. Да ускори разработването и въвеждането на нова методология за оценка на научните изследвания и да задели финансиране с оглед увеличаване на дяла на обвързаното с постигнатите резултати финансиране за научноизследователските институции. В областта на задължителното образование да увеличи привлекателността на преподавателската професия, да създаде широкообхватна рамка за оценяване и да подкрепи училищата и учениците с по-слаби резултати. Да увеличи приобщаващия характер на образованието, по-специално чрез насърчаване на участието на деца в неравностойно социално положение и особено на ромски деца, в образованието в ранна детска възраст.

| 6. | Да ускори реформата на регулираните професии, като се съсредоточи върху отстраняването на неоправданите и несъразмерни изисквания. Да увеличи усилията за подобряване на енергийната ефективност в икономиката. |
| --- | --- |

6.

Да ускори реформата на регулираните професии, като се съсредоточи върху отстраняването на неоправданите и несъразмерни изисквания. Да увеличи усилията за подобряване на енергийната ефективност в икономиката.

| 7. | През 2014 г. да приеме и прилага закон за държавния служител, с който да се осигури стабилна, ефективна и професионална държавна административна служба. Да ускори и значително да укрепи борбата с корупцията, като приложи оставащите законодателни мерки, предвидени в стратегията за борба с корупцията за периода 2013—2014 г., и като разработи планове за следващия период. Да подобри допълнително управлението на средствата от ЕС чрез опростяване на изпълнителните структури, подобряване на капацитета и справяне с конфликтите на интереси. Да увеличи прозрачността на обществените поръчки и да подобри извършването на публични търгове, като предостави подходящи указания и контрол. |
| --- | --- |

7.

През 2014 г. да приеме и прилага закон за държавния служител, с който да се осигури стабилна, ефективна и професионална държавна административна служба. Да ускори и значително да укрепи борбата с корупцията, като приложи оставащите законодателни мерки, предвидени в стратегията за борба с корупцията за периода 2013—2014 г., и като разработи планове за следващия период. Да подобри допълнително управлението на средствата от ЕС чрез опростяване на изпълнителните структури, подобряване на капацитета и справяне с конфликтите на интереси. Да увеличи прозрачността на обществените поръчки и да подобри извършването на публични търгове, като предостави подходящи указания и контрол.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 14.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

4

(5)  Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).

5

(6)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/17

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Дания за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Дания за 2014 г.

2014/C 247/04

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се лансира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се лансира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките на държавите членки по заетостта (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за отделните държави препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за отделните държави препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Дания за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2013 — 2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Дания за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Дания за периода 2013 — 2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейски семестър 2014 за координация на икономическите политики. Отново на 13 ноември 2013 г. Комисията, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи Дания като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейски семестър 2014 за координация на икономическите политики. Отново на 13 ноември 2013 г. Комисията, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи Дания като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Дания, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че макроикономическите предизвикателства на Дания, свързани с дълга на частния сектор и външната конкурентоспособност, вече не се определят като дисбаланси по смисъла на процедурата при макроикономически дисбаланси. По-специално корекцията на жилищния пазар и последиците от високия дълг на частния сектор за реалната икономика и стабилността на финансовия сектор изглеждат овладени. Тези процеси обаче, както и факторите на външната конкурентоспособност, заслужават да бъдат следени постоянно. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Дания, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че макроикономическите предизвикателства на Дания, свързани с дълга на частния сектор и външната конкурентоспособност, вече не се определят като дисбаланси по смисъла на процедурата при макроикономически дисбаланси. По-специално корекцията на жилищния пазар и последиците от високия дълг на частния сектор за реалната икономика и стабилността на финансовия сектор изглеждат овладени. Тези процеси обаче, както и факторите на външната конкурентоспособност, заслужават да бъдат следени постоянно.

| (8) | На 15 април 2014 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 15 април 2014 г. Дания представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е да се гарантира устойчивата корекция на прекомерния дефицит и да се запази структурното бюджетно салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел или над него. Средносрочната цел за -0,5 % от БВП отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. През 2013 г. общият бюджетен дефицит на Дания бе устойчиво сведен под 3 % от БВП. Програмата за конвергенция цели постигане на номинален общ бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП през 2014 г. и 2,9 % през 2015 г., което съответства на (преизчислено) структурно салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел или над него. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планира се равнището на дълга, който възлиза на 44,5 % от БВП през 2013 г., да нарасне временно през 2015 г., а след това да спадне. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на Програмата за конвергенция е реалистичен. Сценарият, който предвижда ръст на БВП от 1,6 % през 2014 г. и 1,9 % през 2015 г., е до голяма степен в съответствие с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. за 1,5 % и 1,9 %. Въз основа на оценката на програмата за конвергенция за 2014 г. и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че публичните финанси на Дания са стабилни и може да се очаква постигане на целта на програмата за конвергенция. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е да се гарантира устойчивата корекция на прекомерния дефицит и да се запази структурното бюджетно салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел или над него. Средносрочната цел за -0,5 % от БВП отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. През 2013 г. общият бюджетен дефицит на Дания бе устойчиво сведен под 3 % от БВП. Програмата за конвергенция цели постигане на номинален общ бюджетен дефицит от 1,3 % от БВП през 2014 г. и 2,9 % през 2015 г., което съответства на (преизчислено) структурно салдо на равнището на средносрочната бюджетна цел или над него. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Планира се равнището на дълга, който възлиза на 44,5 % от БВП през 2013 г., да нарасне временно през 2015 г., а след това да спадне. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на Програмата за конвергенция е реалистичен. Сценарият, който предвижда ръст на БВП от 1,6 % през 2014 г. и 1,9 % през 2015 г., е до голяма степен в съответствие с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. за 1,5 % и 1,9 %. Въз основа на оценката на програмата за конвергенция за 2014 г. и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че публичните финанси на Дания са стабилни и може да се очаква постигане на целта на програмата за конвергенция.

| (10) | Дания е постигнала известен напредък по отношение на групите, които са най-отдалечени от пазара на труда, както и повишаването на ефективността на разходите на образователната система. Реформата на пенсиите за инвалидност и гъвкавите работни места започна да показва резултати, реформата на паричните обезщетения влезе в сила, реформата на обезщетенията за болест беше договорена, а през април правителството направи предложение за реформа за активни политики на пазара на труда. Продължават да бъдат предизвикателство гарантирането на достатъчно места за чиракуване, подобряването на качеството на тази учебна форма, както и на общоприетата представа за нея, модернизирането на системите на професионално образование и обучение и предприемането на мерки относно високия брой преждевременно напускащи училище. Поради ранния етап на изпълнение на реформите все още остава да се види пълното им въздействие. По отношение на професионалното образование и обучение през февруари 2014 г. беше постигнато споразумение за реформа, което се очаква да влезе в сила в средата на 2015 г., с цел подобряване качеството на професионалното образование и обучение чрез широка гама от инициативи. |
| --- | --- |

(10)

Дания е постигнала известен напредък по отношение на групите, които са най-отдалечени от пазара на труда, както и повишаването на ефективността на разходите на образователната система. Реформата на пенсиите за инвалидност и гъвкавите работни места започна да показва резултати, реформата на паричните обезщетения влезе в сила, реформата на обезщетенията за болест беше договорена, а през април правителството направи предложение за реформа за активни политики на пазара на труда. Продължават да бъдат предизвикателство гарантирането на достатъчно места за чиракуване, подобряването на качеството на тази учебна форма, както и на общоприетата представа за нея, модернизирането на системите на професионално образование и обучение и предприемането на мерки относно високия брой преждевременно напускащи училище. Поради ранния етап на изпълнение на реформите все още остава да се види пълното им въздействие. По отношение на професионалното образование и обучение през февруари 2014 г. беше постигнато споразумение за реформа, което се очаква да влезе в сила в средата на 2015 г., с цел подобряване качеството на професионалното образование и обучение чрез широка гама от инициативи.

| (11) | Даването на нов тласък на производителността остава предизвикателство за датската икономика. Оценката на Комисията е до голяма степен в съответствие с констатациите на комисията по производителността. През април 2014 г. комисията по производителността публикува 25 основни препоръки и над 100 конкретни предложения в области като конкуренцията, обществените поръчки, образованието, интернационализацията, иновациите, данъчното облагане и инфраструктурата. Мерки, насочени към решаването на предизвикателството, свързано с ниския растеж на производителността, следва да бъдат взети посредством прилагането на препоръките на комисията по производителността. |
| --- | --- |

(11)

Даването на нов тласък на производителността остава предизвикателство за датската икономика. Оценката на Комисията е до голяма степен в съответствие с констатациите на комисията по производителността. През април 2014 г. комисията по производителността публикува 25 основни препоръки и над 100 конкретни предложения в области като конкуренцията, обществените поръчки, образованието, интернационализацията, иновациите, данъчното облагане и инфраструктурата. Мерки, насочени към решаването на предизвикателството, свързано с ниския растеж на производителността, следва да бъдат взети посредством прилагането на препоръките на комисията по производителността.

| (12) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу. |
| --- | --- |

(12)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Дания. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Дания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—3 по-долу.

| (13) | В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(13)

В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА Дания да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| (1) | След коригирането на прекомерния дефицит да продължи да провежда благоприятстваща растежа фискална политика и да запази стабилна фискална позиция, като гарантира, че се придържа към средносрочната бюджетна цел през целия период, обхванат от програмата за конвергенция. |
| --- | --- |

(1)

След коригирането на прекомерния дефицит да продължи да провежда благоприятстваща растежа фискална политика и да запази стабилна фискална позиция, като гарантира, че се придържа към средносрочната бюджетна цел през целия период, обхванат от програмата за конвергенция.

| (2) | Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на пригодността за заетост на тези, които са най-отдалечени от пазара на труда. Да подобри образователните резултати, по-специално по отношение на младежите с мигрантски произход, и ефективността на професионалното обучение. Да улесни прехода от образование към пазара на труда, включително и чрез по-широкото използване на обучение на работното място и чиракуване. |
| --- | --- |

(2)

Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на пригодността за заетост на тези, които са най-отдалечени от пазара на труда. Да подобри образователните резултати, по-специално по отношение на младежите с мигрантски произход, и ефективността на професионалното обучение. Да улесни прехода от образование към пазара на труда, включително и чрез по-широкото използване на обучение на работното място и чиракуване.

| (3) | Да увеличи усилията за премахване на пречките за навлизане на пазара и да намали регулаторната тежест с оглед повишаване на конкуренцията в сектора на услугите на вътрешния пазар, по-специално в търговията на дребно и строителството, както е препоръчано от комисията по производителността. |
| --- | --- |

(3)

Да увеличи усилията за премахване на пречките за навлизане на пазара и да намали регулаторната тежест с оглед повишаване на конкуренцията в сектора на услугите на вътрешния пазар, по-специално в търговията на дребно и строителството, както е препоръчано от комисията по производителността.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 18.

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/20

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Германия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Германия за 2014 г.

2014/C 247/05

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Германия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Германия за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Германия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Германия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си по проекта на бюджетен план на Германия за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. На 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклад относно механизма за предупреждение, в който Германия беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде проведен задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. На 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклад относно механизма за предупреждение, в който Германия беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде проведен задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия на кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия на кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Германия съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Германия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват мониторинг и политически действия. По-специално, текущата сметка отбелязва постоянно много висок излишък, което отразява положителните въздействия на силната конкурентоспособност, като голяма част от спестяванията се инвестират в чужбина. Това също е признак на продължаващ слаб вътрешен растеж и на вероятно неефективно разпределение на икономическите ресурси. Въпреки че излишъците по текущата сметка не пораждат рискове от рода на големи дефицити, поради размера и постоянството си излишъкът по текущата сметка на Германия заслужава голямо внимание. Изключително подчертана е необходимостта от мерки за намаляване на риска от неблагоприятни последици за функционирането на националната икономика и на еврозоната, като се има предвид мащабът на германската икономика. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Германия съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Германия е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват мониторинг и политически действия. По-специално, текущата сметка отбелязва постоянно много висок излишък, което отразява положителните въздействия на силната конкурентоспособност, като голяма част от спестяванията се инвестират в чужбина. Това също е признак на продължаващ слаб вътрешен растеж и на вероятно неефективно разпределение на икономическите ресурси. Въпреки че излишъците по текущата сметка не пораждат рискове от рода на големи дефицити, поради размера и постоянството си излишъкът по текущата сметка на Германия заслужава голямо внимание. Изключително подчертана е необходимостта от мерки за намаляване на риска от неблагоприятни последици за функционирането на националната икономика и на еврозоната, като се има предвид мащабът на германската икономика.

| (8) | На 14 април 2014 г. Германия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 8 април 2014 г. — програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 14 април 2014 г. Германия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 8 април 2014 г. — програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на представената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е да се гарантира постоянно постигане на средносрочната цел. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел от 0,5 % от БВП, която отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност (преизчисленото) структурно салдо ще остане положително през 2014 г. и след нея, а брутният дълг се предвижда да спадне до 76 % от БВП през 2014 г. и след това да продължи да намалява. Следователно бюджетната стратегия, представена в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не е официално одобрен от независим орган, е реалистичен, тъй като до голяма степен съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета, Съветът е на мнение, че публичните финанси в Германия продължават като цяло да са в добро състояние, тъй като се очаква, че постигането на средносрочната цел ще бъде осигурено и че правилото за дълга ще бъде спазено. |
| --- | --- |

(9)

Целта на представената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е да се гарантира постоянно постигане на средносрочната цел. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел от 0,5 % от БВП, която отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност (преизчисленото) структурно салдо ще остане положително през 2014 г. и след нея, а брутният дълг се предвижда да спадне до 76 % от БВП през 2014 г. и след това да продължи да намалява. Следователно бюджетната стратегия, представена в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не е официално одобрен от независим орган, е реалистичен, тъй като до голяма степен съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета, Съветът е на мнение, че публичните финанси в Германия продължават като цяло да са в добро състояние, тъй като се очаква, че постигането на средносрочната цел ще бъде осигурено и че правилото за дълга ще бъде спазено.

| (10) | Германия е постигнала само ограничен напредък при увеличаването на разходната ефективност на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи, въпреки обявените нови инициативи. Макар да са насочени към подобряване на разходната ефективност на здравеопазването, тези инициативи могат да се окажат недостатъчни за възпиране на очакваното бъдещо нарастване на разходите. Наскоро приетата пенсионна реформа има за цел да подобри условията за ранно пенсиониране („Rente mit 63“) и равнищата на пенсиите за определени групи лица, включително лицата, отгледали деца, родени преди 1992 г. и получаващи в това си качество пенсионна добавка („Mütterrente“). Реформата създава допълнителна тежест за устойчивостта на публичната пенсионна система и по план трябва да се финансира посредством по-висок размер на пенсионните вноски, което ще окаже отрицателно въздействие върху разполагаемия доход на активната работна сила. Реформата може да повлияе отрицателно и върху участието в схеми за допълнително пенсионно осигуряване по втория и третия стълб. Германия отбеляза ограничен напредък в увеличаването на разходите за образование и известен напредък по отношение на увеличаването на разходите за научни изследвания. Необходими са допълнителни усилия на всички равнища на управление за постигане на целта за общо равнище на публичните и частните разходи за образование и научни изследвания в размер на 10 % от БВП до 2015 г., като следващите цели трябва да бъдат още по-амбициозни с оглед на изравняването на страната с най-иновативните икономики. През последните години инвестициите в инфраструктура в Германия се увеличиха и има планове за по-нататъшното им засилване, но ще бъдат необходими и допълнителни усилия. |
| --- | --- |

(10)

Германия е постигнала само ограничен напредък при увеличаването на разходната ефективност на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи, въпреки обявените нови инициативи. Макар да са насочени към подобряване на разходната ефективност на здравеопазването, тези инициативи могат да се окажат недостатъчни за възпиране на очакваното бъдещо нарастване на разходите. Наскоро приетата пенсионна реформа има за цел да подобри условията за ранно пенсиониране („Rente mit 63“) и равнищата на пенсиите за определени групи лица, включително лицата, отгледали деца, родени преди 1992 г. и получаващи в това си качество пенсионна добавка („Mütterrente“). Реформата създава допълнителна тежест за устойчивостта на публичната пенсионна система и по план трябва да се финансира посредством по-висок размер на пенсионните вноски, което ще окаже отрицателно въздействие върху разполагаемия доход на активната работна сила. Реформата може да повлияе отрицателно и върху участието в схеми за допълнително пенсионно осигуряване по втория и третия стълб. Германия отбеляза ограничен напредък в увеличаването на разходите за образование и известен напредък по отношение на увеличаването на разходите за научни изследвания. Необходими са допълнителни усилия на всички равнища на управление за постигане на целта за общо равнище на публичните и частните разходи за образование и научни изследвания в размер на 10 % от БВП до 2015 г., като следващите цели трябва да бъдат още по-амбициозни с оглед на изравняването на страната с най-иновативните икономики. През последните години инвестициите в инфраструктура в Германия се увеличиха и има планове за по-нататъшното им засилване, но ще бъдат необходими и допълнителни усилия.

| (11) | Като цяло Германия отбеляза ограничен напредък в подобряването на ефективността и положителното отражение на данъчната система върху растежа, както и за намаляването на голямата данъчна тежест върху труда. Не се предвиждат съществени мерки за пренасочване към източници на приходи, които благоприятстват повече растежа. Прилагането на намалената ставка за данък добавена стойност (ДДС) (понастоящем 7 %) би могло да се ограничи, а общата облагаема основа за ДДС — да се разшири. Наличието на твърде ниски приходи от постоянните данъци върху недвижимата собственост показва, че съществува възможност за тяхното увеличение и че разпределението на данъчната тежест може да стане по-справедливо, ако се направи преоценка на данъчната основа за общинския данък върху недвижимото имущество (Grundsteuer). Условията за инвестиции в Германия могат да бъдат допълнително подобрени посредством реформа на местния занаятчийски данък (Gewerbesteuer), намаляване на административната тежест, свързана със събирането на данъците, и ограничаване на съществуващата тенденция в корпоративното облагане, благоприятстваща финансирането чрез задлъжняване. |
| --- | --- |

(11)

Като цяло Германия отбеляза ограничен напредък в подобряването на ефективността и положителното отражение на данъчната система върху растежа, както и за намаляването на голямата данъчна тежест върху труда. Не се предвиждат съществени мерки за пренасочване към източници на приходи, които благоприятстват повече растежа. Прилагането на намалената ставка за данък добавена стойност (ДДС) (понастоящем 7 %) би могло да се ограничи, а общата облагаема основа за ДДС — да се разшири. Наличието на твърде ниски приходи от постоянните данъци върху недвижимата собственост показва, че съществува възможност за тяхното увеличение и че разпределението на данъчната тежест може да стане по-справедливо, ако се направи преоценка на данъчната основа за общинския данък върху недвижимото имущество (Grundsteuer). Условията за инвестиции в Германия могат да бъдат допълнително подобрени посредством реформа на местния занаятчийски данък (Gewerbesteuer), намаляване на административната тежест, свързана със събирането на данъците, и ограничаване на съществуващата тенденция в корпоративното облагане, благоприятстваща финансирането чрез задлъжняване.

| (12) | Фискалната рамка беше допълнена с правило за балансиран национален бюджет и със създаването на независим консултативен съвет. Изглежда все още съществува необходимост от специфични правила за прилагане на конституционното правило за балансиран бюджет („дългова спирачка“) в няколко федерални провинции (Länder), така че да се осигури ефективното прилагане на дълговата спирачка в рамките на годишния бюджетен цикъл. Планираният преглед на фискалните отношения между федерацията, федералните провинции (Länder) и общините следва да се използва за засилване на фискалната отговорност и отчетност. |
| --- | --- |

(12)

Фискалната рамка беше допълнена с правило за балансиран национален бюджет и със създаването на независим консултативен съвет. Изглежда все още съществува необходимост от специфични правила за прилагане на конституционното правило за балансиран бюджет („дългова спирачка“) в няколко федерални провинции (Länder), така че да се осигури ефективното прилагане на дълговата спирачка в рамките на годишния бюджетен цикъл. Планираният преглед на фискалните отношения между федерацията, федералните провинции (Länder) и общините следва да се използва за засилване на фискалната отговорност и отчетност.

| (13) | През последните години заплатите нараснаха след продължителен период на задържане, но през 2013 г. ръстът на реалните заплати бе по-умерен в сравнение с този през 2012 г. Германия планира да въведе обща минимална заплата в размер на 8,50 EUR на час, която ще влезе изцяло в действие, считано от 2017 г. Планираното въвеждане на общата минимална заплата, с което се цели да се осигури достатъчен минимален доход за работниците, трябва да бъде следено отблизо по отношение на неговото въздействие, особено върху заетостта. Бяха положени ограничени усилия за намаляване на високата данъчна тежест, особено за нископлатените работници. Приетата пенсионна реформа и настоящите планове за реформа в областта на дългосрочните грижи, включващи повишаване на размера на социалноосигурителните вноски, могат отново да увеличат данъчната тежест. Германия постигна известен напредък в повишаването на образователните постижения на хората в неравностойно положение, но връзката между образователните постижения и социално-икономическия произход остава силна и продължава да съществува през целия професионален живот. Въпреки че е постигнат известен напредък в посока към подходящи мерки за активиране и интеграция, дълготрайната безработица продължава да буди безпокойство, което е сигнал за необходимостта от допълнителни мерки. Беше постигнат ограничен напредък в предприемането на мерки, улесняващи прехода от работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) към форми на заетост, изискващи внасяне на задължителни социалноосигурителни вноски в пълен размер. Не е постигнат напредък в ограничаването на фискалните демотивиращи фактори за работа за вторите работещи членове на домакинството. Германия постигна известен напредък в увеличаването на наличността на местата за целодневно предоставяне на образование и грижи в ранна детска възраст, както и в осигуряването на повече целодневни училища. Същевременно качеството на детските заведения и целодневните училища и регионалните различия продължават да пораждат безпокойство. |
| --- | --- |

(13)

През последните години заплатите нараснаха след продължителен период на задържане, но през 2013 г. ръстът на реалните заплати бе по-умерен в сравнение с този през 2012 г. Германия планира да въведе обща минимална заплата в размер на 8,50 EUR на час, която ще влезе изцяло в действие, считано от 2017 г. Планираното въвеждане на общата минимална заплата, с което се цели да се осигури достатъчен минимален доход за работниците, трябва да бъде следено отблизо по отношение на неговото въздействие, особено върху заетостта. Бяха положени ограничени усилия за намаляване на високата данъчна тежест, особено за нископлатените работници. Приетата пенсионна реформа и настоящите планове за реформа в областта на дългосрочните грижи, включващи повишаване на размера на социалноосигурителните вноски, могат отново да увеличат данъчната тежест. Германия постигна известен напредък в повишаването на образователните постижения на хората в неравностойно положение, но връзката между образователните постижения и социално-икономическия произход остава силна и продължава да съществува през целия професионален живот. Въпреки че е постигнат известен напредък в посока към подходящи мерки за активиране и интеграция, дълготрайната безработица продължава да буди безпокойство, което е сигнал за необходимостта от допълнителни мерки. Беше постигнат ограничен напредък в предприемането на мерки, улесняващи прехода от работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) към форми на заетост, изискващи внасяне на задължителни социалноосигурителни вноски в пълен размер. Не е постигнат напредък в ограничаването на фискалните демотивиращи фактори за работа за вторите работещи членове на домакинството. Германия постигна известен напредък в увеличаването на наличността на местата за целодневно предоставяне на образование и грижи в ранна детска възраст, както и в осигуряването на повече целодневни училища. Същевременно качеството на детските заведения и целодневните училища и регионалните различия продължават да пораждат безпокойство.

| (14) | Предложението на правителството за преразглеждане на Закона за енергията от възобновяеми източници има за цел да забави общото нарастване на разходите за енергия, да разпредели по-равномерно разходите между потребителите, да контролира разширяването на използването на възобновяеми източници на енергия и да насърчава интеграцията на пазара. Необходимо е изпълнението на реформата да се следи внимателно с оглед на нейното въздействие върху разходната ефективност на системата за поддръжка. Необходими са допълнителни усилия по отношение на разширяването на мрежата и координацията със съседните страни. |
| --- | --- |

(14)

Предложението на правителството за преразглеждане на Закона за енергията от възобновяеми източници има за цел да забави общото нарастване на разходите за енергия, да разпредели по-равномерно разходите между потребителите, да контролира разширяването на използването на възобновяеми източници на енергия и да насърчава интеграцията на пазара. Необходимо е изпълнението на реформата да се следи внимателно с оглед на нейното въздействие върху разходната ефективност на системата за поддръжка. Необходими са допълнителни усилия по отношение на разширяването на мрежата и координацията със съседните страни.

| (15) | Политическите действия за допълнително стимулиране на конкуренцията в секторите на услугите бяха ограничени, въпреки че бяха предприети изолирани реформи по отношение на отделни професии и региони, например относно разрешителните и търговските съобщения в строителния сектор. Макар че растежът на производителността може да е структурно по-нисък в секторите на услугите в сравнение с този в промишлеността, той е особено нисък в някои сектори на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги. Все още съществуват пречки пред навлизането на пазара и предоставянето на професионални услуги. Тези пречки включват ограничения по отношение на правната форма, притежаването на акции или дялове и изискванията за професионална квалификация. Различията в нормативна уредба за професионалните услуги във федералните провинции (Länder) предполага, че съществува възможност за идентифициране на най-малко обременителните регулаторни подходи и за разширяване на приложението им в цялата страна. Стойността на поръчките, за които са публикувани обявления от германските органи съгласно законодателството на ЕС в областта на възлагането на обществени поръчки, продължава да бъде една от най-ниските в Съюза. Цялостният преход към прозрачен пазар на електронно възлагане на обществени поръчки може да увеличи конкуренцията. В сектора на търговията на дребно разпоредбите за устройственото планиране в някои федерални провинции (Länder) продължават да ограничават новото навлизане на пазара. Напредъкът по подобряването на конкуренцията на железопътните пазари е ограничен. |
| --- | --- |

(15)

Политическите действия за допълнително стимулиране на конкуренцията в секторите на услугите бяха ограничени, въпреки че бяха предприети изолирани реформи по отношение на отделни професии и региони, например относно разрешителните и търговските съобщения в строителния сектор. Макар че растежът на производителността може да е структурно по-нисък в секторите на услугите в сравнение с този в промишлеността, той е особено нисък в някои сектори на услугите, по-специално в сектора на професионалните услуги. Все още съществуват пречки пред навлизането на пазара и предоставянето на професионални услуги. Тези пречки включват ограничения по отношение на правната форма, притежаването на акции или дялове и изискванията за професионална квалификация. Различията в нормативна уредба за професионалните услуги във федералните провинции (Länder) предполага, че съществува възможност за идентифициране на най-малко обременителните регулаторни подходи и за разширяване на приложението им в цялата страна. Стойността на поръчките, за които са публикувани обявления от германските органи съгласно законодателството на ЕС в областта на възлагането на обществени поръчки, продължава да бъде една от най-ниските в Съюза. Цялостният преход към прозрачен пазар на електронно възлагане на обществени поръчки може да увеличи конкуренцията. В сектора на търговията на дребно разпоредбите за устройственото планиране в някои федерални провинции (Länder) продължават да ограничават новото навлизане на пазара. Напредъкът по подобряването на конкуренцията на железопътните пазари е ограничен.

| (16) | Германия постигна ограничен напредък във връзка с мерките, предприети за консолидация на банковия сектор, по специално чрез подобряване на рамката за управление. През последните години решенията за държавна помощ на Комисията в голяма степен стимулираха преструктурирането на банките на федералните провинции (Landesbanken) и този сектор продължава да бъде фрагментиран. Необходими са допълнителни усилия за преодоляване на структурните и управленските пречки, възпрепятстващи пазарната консолидация, което ще увеличи и общата ефективност на финансовия сектор. Преразглеждането на правната рамка за втория стълб на банките може да подкрепи допълнително консолидацията в публичния банков сектор. |
| --- | --- |

(16)

Германия постигна ограничен напредък във връзка с мерките, предприети за консолидация на банковия сектор, по специално чрез подобряване на рамката за управление. През последните години решенията за държавна помощ на Комисията в голяма степен стимулираха преструктурирането на банките на федералните провинции (Landesbanken) и този сектор продължава да бъде фрагментиран. Необходими са допълнителни усилия за преодоляване на структурните и управленските пречки, възпрепятстващи пазарната консолидация, което ще увеличи и общата ефективност на финансовия сектор. Преразглеждането на правната рамка за втория стълб на банките може да подкрепи допълнително консолидацията в публичния банков сектор.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Германия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Германия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (18) | В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (19) | В светлината на направения от Комисията задълбочен преглед и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

В светлината на направения от Комисията задълбочен преглед и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши също анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Германия следва също да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши също анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Германия следва също да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Германия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да провежда благоприятстваща растежа фискална политика и да запази стабилна фискална позиция, като продължи да осигурява спазването на средносрочната бюджетна цел през целия период в рамките на програмата за стабилност и трайното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. По-специално, да използва съществуващата възможност за повече и по-ефективни публични инвестиции в инфраструктура, образование и научни изследвания. Да подобри ефективността на данъчната система, по-специално чрез разширяване на данъчната основа, особено на данъците върху потреблението, чрез преоценка на основата на общинския данък върху недвижимата собственост, чрез подобряване на данъчната администрация и чрез преразглеждане на местния занаятчийски данък, също и оглед на насърчаването на частните инвестиции. Да положи допълнителни усилия за увеличаване на ефективността на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи. Да осигури устойчивост на публичната пенсионна система посредством i) промяна на финансирането на новите неосигурителни/допълнителни обезщетения („Mütterrente“), така че то да се извършва с данъчни приходи с оглед също на избягване на допълнително увеличаване на социалноосигурителните вноски, ii) увеличаване на стимулите за по-късно пенсиониране и iii) увеличаване на покритието във пенсионните схеми от втория и третия стълб. Да завърши по последователен начин прилагането на „дълговата спирачка“ във всички федерални провинции (Länder), като осигури навременни и подходящи процедури за мониторинг и коригиращи механизми. Да подобри модела на фискалните отношения между федерацията, федералните провинции (Länder) и общините с цел също така да се осигурят достатъчни публични инвестиции на всички равнища на управление. |
| --- | --- |

1.

Да провежда благоприятстваща растежа фискална политика и да запази стабилна фискална позиция, като продължи да осигурява спазването на средносрочната бюджетна цел през целия период в рамките на програмата за стабилност и трайното намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. По-специално, да използва съществуващата възможност за повече и по-ефективни публични инвестиции в инфраструктура, образование и научни изследвания. Да подобри ефективността на данъчната система, по-специално чрез разширяване на данъчната основа, особено на данъците върху потреблението, чрез преоценка на основата на общинския данък върху недвижимата собственост, чрез подобряване на данъчната администрация и чрез преразглеждане на местния занаятчийски данък, също и оглед на насърчаването на частните инвестиции. Да положи допълнителни усилия за увеличаване на ефективността на публичните разходи за здравеопазване и дългосрочни грижи. Да осигури устойчивост на публичната пенсионна система посредством i) промяна на финансирането на новите неосигурителни/допълнителни обезщетения („Mütterrente“), така че то да се извършва с данъчни приходи с оглед също на избягване на допълнително увеличаване на социалноосигурителните вноски, ii) увеличаване на стимулите за по-късно пенсиониране и iii) увеличаване на покритието във пенсионните схеми от втория и третия стълб. Да завърши по последователен начин прилагането на „дълговата спирачка“ във всички федерални провинции (Länder), като осигури навременни и подходящи процедури за мониторинг и коригиращи механизми. Да подобри модела на фискалните отношения между федерацията, федералните провинции (Länder) и общините с цел също така да се осигурят достатъчни публични инвестиции на всички равнища на управление.

| 2. | Да осигури условия за допълнителна подкрепа на вътрешното търсене, наред с другото, чрез намаляване на високия размер на данъците и на социалноосигурителните вноски, особено за нископлатените работници. При прилагането на общата минимална заплата да следи за нейното въздействие върху заетостта. Да подобри пригодността за заетост на работниците чрез допълнително повишаване на образователните постижения на хората в неравностойно положение и чрез прилагане на по-амбициозни мерки за активиране и интегриране на пазара на труда, особено за дълготрайно безработните лица. Да предприеме мерки за ограничаване на фискалните демотивиращи фактори за работа, особено за вторите работещи членове на домакинството, и да улесни прехода от работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) към форми на заетост, изискващи внасяне на задължителни социалноосигурителни вноски в пълен размер. Да намери разрешение на проблема с недостига на целодневни детски заведения и целодневни училища в определени региони, като същевременно повиши цялостното качество на предоставяното от тях образование. |
| --- | --- |

2.

Да осигури условия за допълнителна подкрепа на вътрешното търсене, наред с другото, чрез намаляване на високия размер на данъците и на социалноосигурителните вноски, особено за нископлатените работници. При прилагането на общата минимална заплата да следи за нейното въздействие върху заетостта. Да подобри пригодността за заетост на работниците чрез допълнително повишаване на образователните постижения на хората в неравностойно положение и чрез прилагане на по-амбициозни мерки за активиране и интегриране на пазара на труда, особено за дълготрайно безработните лица. Да предприеме мерки за ограничаване на фискалните демотивиращи фактори за работа, особено за вторите работещи членове на домакинството, и да улесни прехода от работни места с ниско заплащане (т.нар. „mini-jobs“) към форми на заетост, изискващи внасяне на задължителни социалноосигурителни вноски в пълен размер. Да намери разрешение на проблема с недостига на целодневни детски заведения и целодневни училища в определени региони, като същевременно повиши цялостното качество на предоставяното от тях образование.

| 3. | Да поддържа общите разходи за трансформиране на енергийната система на минимално равнище. Да следи по-специално въздействието на реформата на Закона за енергията от възобновяеми източници върху разходната ефективност на системата за поддръжка за възобновяема енергия. Да засили усилията за ускоряване на разширяването на националните и трансграничните електропреносни и газопреносни мрежи. Да засили тясната координация на енергийната политика със съседните страни. |
| --- | --- |

3.

Да поддържа общите разходи за трансформиране на енергийната система на минимално равнище. Да следи по-специално въздействието на реформата на Закона за енергията от възобновяеми източници върху разходната ефективност на системата за поддръжка за възобновяема енергия. Да засили усилията за ускоряване на разширяването на националните и трансграничните електропреносни и газопреносни мрежи. Да засили тясната координация на енергийната политика със съседните страни.

| 4. | Да предприеме по-амбициозни мерки за допълнително стимулиране на конкуренцията в сектора на услугите, включително някои професионални услуги, включително чрез преразглеждане на съществуващите регулаторни подходи и съсредоточаване върху най-добрите практики от всички федерални провинции (Länder). Да установи причините за ниската стойност на обществените поръчки, за които има открити процедури съгласно законодателството на ЕС. Да повиши усилията за премахване на необоснованите разпоредби за устройствено планиране, които ограничават новото навлизане на пазара. Да предприеме действия за премахване на оставащите пречки пред конкуренцията на железопътните пазари. Да продължи усилията за консолидация в сектора на банките на федералните провинции (Landesbanken), включително чрез подобряване на рамката за управление. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме по-амбициозни мерки за допълнително стимулиране на конкуренцията в сектора на услугите, включително някои професионални услуги, включително чрез преразглеждане на съществуващите регулаторни подходи и съсредоточаване върху най-добрите практики от всички федерални провинции (Länder). Да установи причините за ниската стойност на обществените поръчки, за които има открити процедури съгласно законодателството на ЕС. Да повиши усилията за премахване на необоснованите разпоредби за устройствено планиране, които ограничават новото навлизане на пазара. Да предприеме действия за премахване на оставащите пречки пред конкуренцията на железопътните пазари. Да продължи усилията за консолидация в сектора на банките на федералните провинции (Landesbanken), включително чрез подобряване на рамката за управление.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (OВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 33.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/25

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно Националната програма за реформи на Естония за 2014 г. и за становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Естония за 2014 г.

2014/C 247/06

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на препоръките по държави. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на препоръките по държави.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Естония за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Естония за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Естония за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Естония за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Естония за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Естония като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Естония като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 8 май 2014 г. Естония представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 29 април 2014 г.— своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 8 май 2014 г. Естония представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 29 април 2014 г.— своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е средносрочната цел да се постигне и да се поддържа през целия период на програмата, както и да се създадат достатъчни бюджетни маржове за икономически трудни времена. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел за структурен излишък, която е по-строга от изискваното съгласно Пакта за стабилност и растеж. Преизчисленото структурно салдо на Естония се очаква да се влоши с 0,1 процентни пункта от БВП през 2014 г., като по този начин се отклонява от плана за корекции, преди да се подобри с 0,4 процентни пункта от БВП през 2015 г., и остава близо до равновесието през 2016—2017 г. Освен това в програмата за стабилност се говори за риск от отклонение от целевия показател за разходите през 2014 г. и за риск от значително отклонение през 2015 г. Като цяло планираната корекция към средносрочната цел крие рискове по отношение на придържането към изискванията на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е средносрочната цел да се постигне и да се поддържа през целия период на програмата, както и да се създадат достатъчни бюджетни маржове за икономически трудни времена. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел за структурен излишък, която е по-строга от изискваното съгласно Пакта за стабилност и растеж. Преизчисленото структурно салдо на Естония се очаква да се влоши с 0,1 процентни пункта от БВП през 2014 г., като по този начин се отклонява от плана за корекции, преди да се подобри с 0,4 процентни пункта от БВП през 2015 г., и остава близо до равновесието през 2016—2017 г. Освен това в програмата за стабилност се говори за риск от отклонение от целевия показател за разходите през 2014 г. и за риск от значително отклонение през 2015 г. Като цяло планираната корекция към средносрочната цел крие рискове по отношение на придържането към изискванията на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не е бил одобрен от независима организация, изглежда реалистичен и като цяло в съответствие с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Съгласно прогнозата се предвижда структурният дефицит да се влоши с 0,1 % от БВП през 2014 г., което ще доведе до несъответствие от 0,3 % от БВП спрямо изискваната корекция и до значително отклонение при оценка за период от две години. През 2015 г. Комисията предвижда допълнително влошаване на структурното салдо от 0,2 % от БВП, което посочва значително отклонение от изискваната корекция, насочена към постигане на средносрочната цел. През периода 2014—2105 г. се очаква също така значително отклонение по отношение на целевия показател за разходите. Въз основа на оценката на програмата за стабилност за 2014 г. и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от значително отклонение от средносрочната цел през 2014 г. и 2015 г. Правилото за структурното салдо, целящо съобразяване с Договора за стабилност, координация и управление, влезе в сила за Естония на 23 март 2014 г. посредством нейния нов закон за държавния бюджет, но това правило все още предстои да бъде допълнено от засилване на обвързващия характер на многогодишните разходни цели. |
| --- | --- |

(9)

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не е бил одобрен от независима организация, изглежда реалистичен и като цяло в съответствие с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Съгласно прогнозата се предвижда структурният дефицит да се влоши с 0,1 % от БВП през 2014 г., което ще доведе до несъответствие от 0,3 % от БВП спрямо изискваната корекция и до значително отклонение при оценка за период от две години. През 2015 г. Комисията предвижда допълнително влошаване на структурното салдо от 0,2 % от БВП, което посочва значително отклонение от изискваната корекция, насочена към постигане на средносрочната цел. През периода 2014—2105 г. се очаква също така значително отклонение по отношение на целевия показател за разходите. Въз основа на оценката на програмата за стабилност за 2014 г. и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от значително отклонение от средносрочната цел през 2014 г. и 2015 г. Правилото за структурното салдо, целящо съобразяване с Договора за стабилност, координация и управление, влезе в сила за Естония на 23 март 2014 г. посредством нейния нов закон за държавния бюджет, но това правило все още предстои да бъде допълнено от засилване на обвързващия характер на многогодишните разходни цели.

| (10) | Що се касае до пазара на труда, беше постигнат значителен напредък в намаляването на младежката и дълготрайната безработица. Особено внимание следва да се обърне на мерките за предоставяне на стимули за работа на лицата с ниски трудови доходи. Необходими са допълнителни усилия за преодоляване на нарастващия недостиг на работна ръка, включително този вследствие от напускането на пазара на труда поради причини, свързани с остаряване, здравословно състояние и увреждания. В този смисъл навременното приемане и прилагане на реформата относно работоспособността е от съществено значение, като същевременно се осигурява наличието на услуги за подпомагане. Ефективността на разходите в областта на семейната политика може да бъде допълнително подобрена, включително чрез насърчаване на достъпа до услуги, свързани с грижи за деца. Очаква се това да насърчи ранното завръщане на жените на пазара на труда и да намали трайните големи различия в заплащането между двата пола. Трябва да бъдат активизирани усилията за насърчаване на предприемачеството и създаването на работни места извън Талин и Тарту, за да се предотврати нарастването на различията в икономическото развитие и да се намали безработицата, особено сред нискоквалифицираните лица. |
| --- | --- |

(10)

Що се касае до пазара на труда, беше постигнат значителен напредък в намаляването на младежката и дълготрайната безработица. Особено внимание следва да се обърне на мерките за предоставяне на стимули за работа на лицата с ниски трудови доходи. Необходими са допълнителни усилия за преодоляване на нарастващия недостиг на работна ръка, включително този вследствие от напускането на пазара на труда поради причини, свързани с остаряване, здравословно състояние и увреждания. В този смисъл навременното приемане и прилагане на реформата относно работоспособността е от съществено значение, като същевременно се осигурява наличието на услуги за подпомагане. Ефективността на разходите в областта на семейната политика може да бъде допълнително подобрена, включително чрез насърчаване на достъпа до услуги, свързани с грижи за деца. Очаква се това да насърчи ранното завръщане на жените на пазара на труда и да намали трайните големи различия в заплащането между двата пола. Трябва да бъдат активизирани усилията за насърчаване на предприемачеството и създаването на работни места извън Талин и Тарту, за да се предотврати нарастването на различията в икономическото развитие и да се намали безработицата, особено сред нискоквалифицираните лица.

| (11) | Наскоро бяха приети реформи в областта на образованието и обучението с цел привеждане на образованието в съответствие с изискванията на пазара на труда. Ще бъдат необходими допълнителни усилия за улесняване на прехода от образование към заетост. Ще трябва да се положат системни усилия, включващи по-специално социалните партньори, за да се повиши участието в професионалното образование и обучение и ученето в процеса на работа, особено чиракуването. Изпълнението на стратегията за учене през целия живот изисква значителни усилия, за да доведе до силно необходимите равнища на квалификация, повишаване на квалификацията и преквалификация, особено за хората, намиращи се в слаба позиция спрямо пазара на труда. Налице е рамка за интелигентна специализация, в която са включени Стратегията за предприемачество и растеж и Стратегията за научноизследователска, развойна и иновационна дейност, поставя се акцент върху общите приоритети и се доразвива тематичната специализация. Следва да продължат усилията за интернационализация и определяне на приоритети в рамките на системата за научноизследователска, развойна и иновационна дейност, като се има предвид малкият размер на икономиката. |
| --- | --- |

(11)

Наскоро бяха приети реформи в областта на образованието и обучението с цел привеждане на образованието в съответствие с изискванията на пазара на труда. Ще бъдат необходими допълнителни усилия за улесняване на прехода от образование към заетост. Ще трябва да се положат системни усилия, включващи по-специално социалните партньори, за да се повиши участието в професионалното образование и обучение и ученето в процеса на работа, особено чиракуването. Изпълнението на стратегията за учене през целия живот изисква значителни усилия, за да доведе до силно необходимите равнища на квалификация, повишаване на квалификацията и преквалификация, особено за хората, намиращи се в слаба позиция спрямо пазара на труда. Налице е рамка за интелигентна специализация, в която са включени Стратегията за предприемачество и растеж и Стратегията за научноизследователска, развойна и иновационна дейност, поставя се акцент върху общите приоритети и се доразвива тематичната специализация. Следва да продължат усилията за интернационализация и определяне на приоритети в рамките на системата за научноизследователска, развойна и иновационна дейност, като се има предвид малкият размер на икономиката.

| (12) | Естония продължава да се отличава с много висока интензивност на потреблението на ресурси. Отбелязан е напредък по отношение на енергийната ефективност в обществените сгради, но усилията трябва да бъдат продължени и увеличени, по-специално в жилищния и промишления сектор. Постигнат е съществен напредък по отношение на управлението и депонирането на отпадъци, същевременно следва да се гарантира икономическата жизнеспособност на рециклирането. Мерките в Плана за развитието на транспорта следва да бъдат приложени, по-специално за да може Естония да ограничи емисиите на CO2 в секторите извън СТЕ. Енергийната ефективност на транспорта на товари може да бъде подобрена чрез използване на по-устойчиви видове транспорт. Използването на обществения транспорт може да се увеличи допълнително чрез засилване на взаимното допълване на регионалните мрежи и междусистемните връзки между автобусния и железопътния превоз на пътници. Използването на частни автомобили нараства, същевременно средната възраст на парка от пътнически автомобили е почти два пъти по-висока от средната за ЕС, а новите пътнически автомобили са сред най-замърсяващите в Съюза. Необходимо е съществено засилване на екологичните стимули, включително в областта на данъчното облагане. Макар и да са предприети обещаващи стъпки по отношение на трансграничните енергийни връзки, цялостното свързване на естонския енергиен пазар със Съюза ще изисква време и инвестиции. |
| --- | --- |

(12)

Естония продължава да се отличава с много висока интензивност на потреблението на ресурси. Отбелязан е напредък по отношение на енергийната ефективност в обществените сгради, но усилията трябва да бъдат продължени и увеличени, по-специално в жилищния и промишления сектор. Постигнат е съществен напредък по отношение на управлението и депонирането на отпадъци, същевременно следва да се гарантира икономическата жизнеспособност на рециклирането. Мерките в Плана за развитието на транспорта следва да бъдат приложени, по-специално за да може Естония да ограничи емисиите на CO2 в секторите извън СТЕ. Енергийната ефективност на транспорта на товари може да бъде подобрена чрез използване на по-устойчиви видове транспорт. Използването на обществения транспорт може да се увеличи допълнително чрез засилване на взаимното допълване на регионалните мрежи и междусистемните връзки между автобусния и железопътния превоз на пътници. Използването на частни автомобили нараства, същевременно средната възраст на парка от пътнически автомобили е почти два пъти по-висока от средната за ЕС, а новите пътнически автомобили са сред най-замърсяващите в Съюза. Необходимо е съществено засилване на екологичните стимули, включително в областта на данъчното облагане. Макар и да са предприети обещаващи стъпки по отношение на трансграничните енергийни връзки, цялостното свързване на естонския енергиен пазар със Съюза ще изисква време и инвестиции.

| (13) | Увеличаващите се регионални различия в съчетание с отрицателните демографски тенденции, неефективността и липсата на сътрудничество между местните власти възпрепятстват потенциала за развитие на Естония. Това отразява отчасти продължаващото несъответствие между фискалния капацитет и отговорностите, с които са натоварени малките общини, както и ограничените икономии от мащаба. За да бъдат ефективни мерките за активизиране и мерките на пазара на труда, е необходимо по-ефективно и достъпно предоставяне на качествени обществени услуги на местно равнище, в зависимост от областите на услугите и въз основа на минимални стандарти за услугите, особено в секторите на транспортните услуги, услугите за дългосрочни грижи, образователните услуги в ранна възраст и социалните услуги. |
| --- | --- |

(13)

Увеличаващите се регионални различия в съчетание с отрицателните демографски тенденции, неефективността и липсата на сътрудничество между местните власти възпрепятстват потенциала за развитие на Естония. Това отразява отчасти продължаващото несъответствие между фискалния капацитет и отговорностите, с които са натоварени малките общини, както и ограничените икономии от мащаба. За да бъдат ефективни мерките за активизиране и мерките на пазара на труда, е необходимо по-ефективно и достъпно предоставяне на качествени обществени услуги на местно равнище, в зависимост от областите на услугите и въз основа на минимални стандарти за услугите, особено в секторите на транспортните услуги, услугите за дългосрочни грижи, образователните услуги в ранна възраст и социалните услуги.

| (14) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Естония. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално‐икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Естония. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално‐икономическа политика в Естония, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (15) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Естония следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Естония следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Естония да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да укрепи бюджетните мерки за 2014 г. предвид появата на несъответствие в размер на 0,3 % от БВП съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., което насочва към риск от значително отклонение спрямо изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да укрепи значително бюджетната стратегия през 2015 г., за да осигури постигане на средносрочната цел, и след това да я поддържа на същото равнище. Да допълни планираното бюджетно правило чрез въвеждането на правила за многогодишните разходи с по-обвързващ характер в средносрочната бюджетна рамка и да продължи да подобрява ефикасността на публичните разходи. |
| --- | --- |

1.

Да укрепи бюджетните мерки за 2014 г. предвид появата на несъответствие в размер на 0,3 % от БВП съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., което насочва към риск от значително отклонение спрямо изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да укрепи значително бюджетната стратегия през 2015 г., за да осигури постигане на средносрочната цел, и след това да я поддържа на същото равнище. Да допълни планираното бюджетно правило чрез въвеждането на правила за многогодишните разходи с по-обвързващ характер в средносрочната бюджетна рамка и да продължи да подобрява ефикасността на публичните разходи.

| 2. | Да създаде по-добри стимули за работа посредством мерки, насочени към лицата с ниски трудови доходи. Да постигне по-голяма целенасоченост на усилията за активизиране, като осигури навременното приемане и прилагане на реформата относно работоспособността. Да повиши ефикасността и ефективността на разходите в областта на семейната политика, като същевременно подобри наличността и достъпността на услугите за грижи за деца. Да въведе координирани мерки за подпомагане на икономическото развитие и предприемачеството в регионите, изправени пред висока безработица. |
| --- | --- |

2.

Да създаде по-добри стимули за работа посредством мерки, насочени към лицата с ниски трудови доходи. Да постигне по-голяма целенасоченост на усилията за активизиране, като осигури навременното приемане и прилагане на реформата относно работоспособността. Да повиши ефикасността и ефективността на разходите в областта на семейната политика, като същевременно подобри наличността и достъпността на услугите за грижи за деца. Да въведе координирани мерки за подпомагане на икономическото развитие и предприемачеството в регионите, изправени пред висока безработица.

| 3. | Да осигури съответствието с пазара на труда на системите за образование и обучение и да повиши равнищата на умения и квалификации, като разшири обхвата на мерките за учене през целия живот и системно увеличава участието в професионалното образование и обучение, включително чиракуването. Да засили допълнително определянето на приоритети и специализацията в системите за научни изследвания и иновации и да укрепи сътрудничеството между предприятията, висшите училища и научноизследователските институти, за да допринесе за международната конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.

Да осигури съответствието с пазара на труда на системите за образование и обучение и да повиши равнищата на умения и квалификации, като разшири обхвата на мерките за учене през целия живот и системно увеличава участието в професионалното образование и обучение, включително чиракуването. Да засили допълнително определянето на приоритети и специализацията в системите за научни изследвания и иновации и да укрепи сътрудничеството между предприятията, висшите училища и научноизследователските институти, за да допринесе за международната конкурентоспособност.

| 4. | Да повиши усилията за подобряване на енергийната ефективност, по-специално в жилищните и промишлените сгради. Да засили съществено екологичните стимули в транспортния сектор, за да създаде условия за мобилност с по-ниско потребление на ресурси. Да продължи да развива трансграничните връзки със съседните държави членки, за да разнообрази енергийните източници и насърчи конкуренцията чрез по-добра интеграция на балтийските енергийни пазари. |
| --- | --- |

4.

Да повиши усилията за подобряване на енергийната ефективност, по-специално в жилищните и промишлените сгради. Да засили съществено екологичните стимули в транспортния сектор, за да създаде условия за мобилност с по-ниско потребление на ресурси. Да продължи да развива трансграничните връзки със съседните държави членки, за да разнообрази енергийните източници и насърчи конкуренцията чрез по-добра интеграция на балтийските енергийни пазари.

| 5. | Да постигне по-добър баланс между приходите на местната администрация и възложените ѝ отговорности. Да подобри ефикасността на местните власти и да гарантира предоставянето на качествени обществени услуги на местно равнище, особено социални услуги, допълващи мерките за активизиране. |
| --- | --- |

5.

Да постигне по-добър баланс между приходите на местната администрация и възложените ѝ отговорности. Да подобри ефикасността на местните власти и да гарантира предоставянето на качествени обществени услуги на местно равнище, особено социални услуги, допълващи мерките за активизиране.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 21.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/29

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Ирландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Ирландия за 2014 г.

2014/C 247/07

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 година за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 година относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да започне нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се повиши потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да започне нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се повиши потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), които заедно образуват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да вземат предвид интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), които заедно образуват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да вземат предвид интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политиката по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище и на равнището на ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище и на равнището на ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | Ирландия прилагаше програма за макроикономически корекции до декември 2013 г. Съгласно член 12 от Регламент (ЕС) No 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), тя се освобождава от мониторинга и оценката в рамките на Европейския семестър за координация на икономическата политика, за срока на посочената програма. Предвид на успешното приключване на ирландската програма за макроикономически корекции, Ирландия следва понастоящем да бъде изцяло включена в рамките на европейския семестър. |
| --- | --- |

(4)

Ирландия прилагаше програма за макроикономически корекции до декември 2013 г. Съгласно член 12 от Регламент (ЕС) No 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), тя се освобождава от мониторинга и оценката в рамките на Европейския семестър за координация на икономическата политика, за срока на посочената програма. Предвид на успешното приключване на ирландската програма за макроикономически корекции, Ирландия следва понастоящем да бъде изцяло включена в рамките на европейския семестър.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Освен това на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Освен това на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцираната и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Ирландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, и предвид на успешното приключване на ирландската програма за макроикономически корекции, Ирландия следва понастоящем да бъде изцяло включена в рамките на европейския семестър. Вследствие на анализа си Комисията заключи, че наскоро приключилата програма за макроикономически корекции на Ирландия е била от основно значение за управлението на икономическите рискове и намаляването на дисбалансите. Оставащите макроикономически дисбаланси обаче изискват специално наблюдение и решителни политически действия. По-конкретно, промените във финансовия сектор, високата задлъжнялост в публичния и частния сектор и свързаните с това големи брутни и нетни външни задължения и положението на пазара на труда означават, че все още съществуват рискове. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Ирландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011, и предвид на успешното приключване на ирландската програма за макроикономически корекции, Ирландия следва понастоящем да бъде изцяло включена в рамките на европейския семестър. Вследствие на анализа си Комисията заключи, че наскоро приключилата програма за макроикономически корекции на Ирландия е била от основно значение за управлението на икономическите рискове и намаляването на дисбалансите. Оставащите макроикономически дисбаланси обаче изискват специално наблюдение и решителни политически действия. По-конкретно, промените във финансовия сектор, високата задлъжнялост в публичния и частния сектор и свързаните с това големи брутни и нетни външни задължения и положението на пазара на труда означават, че все още съществуват рискове.

| (8) | На 17 април 2014 г. Ирландия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 29 април 2014 г. своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 17 април 2014 г. Ирландия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 29 април 2014 г. своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Основните цели на бюджетната стратегия, описани в програмата за стабилност за 2014 г., са прекомерният дефицит да бъде коригиран до 2015 г., а средносрочната бюджетна цел да бъде постигната до 2018 г. Програмата за стабилност цели постигане на дефицит под 3 % от БВП до 2015 г. в съответствие с препоръката в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, която съответства на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За периода след 2015 г. в програмата за стабилност е заложено намаляване на номиналния бюджетен дефицит с около 1 процентен пункт от БВП годишно в периода 2016—2018 г. С него се цели намаляване на дълга от близо 124 % от БВП през 2013 г. до 107 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий, залегнал в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, е бил одобрен като „в рамките на подходящи прогнози“ от независим орган (Ирландския фискален консултативен съвет). Като цяло той е в съответствие с прогнозата на Комисията за 2014 г. и 2015 г., с някои разлики в приноса на компонентите на търсенето. Въпреки това прогнозите на властите за по-късните години на програмата за стабилност са оптимистични. Освен това, постигането на бюджетните цели не е подкрепено от достатъчно подробни мерки за 2015 г. В резултат на това прогнозата на Комисията за дефицита за 2015 г. е по-висока от целта, препоръчана от Съвета. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че целите на програмата за стабилност съответстват на изискванията на Пакта за стабилност и растеж, но трябва да бъдат подкрепени от специални мерки от 2015 г. нататък. Бяха извършени значителни стъпки за подобряване на важни аспекти на ирландската фискална рамка и качеството и навременността на предоставянето на данни. Настоящите правила за средносрочните тавани на разходите позволяват дискреционни промени от правителството, които не се ограничават до предварително определени непредвидени разходи. |
| --- | --- |

(9)

Основните цели на бюджетната стратегия, описани в програмата за стабилност за 2014 г., са прекомерният дефицит да бъде коригиран до 2015 г., а средносрочната бюджетна цел да бъде постигната до 2018 г. Програмата за стабилност цели постигане на дефицит под 3 % от БВП до 2015 г. в съответствие с препоръката в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, която съответства на разпоредбите на Пакта за стабилност и растеж. За периода след 2015 г. в програмата за стабилност е заложено намаляване на номиналния бюджетен дефицит с около 1 процентен пункт от БВП годишно в периода 2016—2018 г. С него се цели намаляване на дълга от близо 124 % от БВП през 2013 г. до 107 % от БВП през 2018 г. Макроикономическият сценарий, залегнал в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, е бил одобрен като „в рамките на подходящи прогнози“ от независим орган (Ирландския фискален консултативен съвет). Като цяло той е в съответствие с прогнозата на Комисията за 2014 г. и 2015 г., с някои разлики в приноса на компонентите на търсенето. Въпреки това прогнозите на властите за по-късните години на програмата за стабилност са оптимистични. Освен това, постигането на бюджетните цели не е подкрепено от достатъчно подробни мерки за 2015 г. В резултат на това прогнозата на Комисията за дефицита за 2015 г. е по-висока от целта, препоръчана от Съвета. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че целите на програмата за стабилност съответстват на изискванията на Пакта за стабилност и растеж, но трябва да бъдат подкрепени от специални мерки от 2015 г. нататък. Бяха извършени значителни стъпки за подобряване на важни аспекти на ирландската фискална рамка и качеството и навременността на предоставянето на данни. Настоящите правила за средносрочните тавани на разходите позволяват дискреционни промени от правителството, които не се ограничават до предварително определени непредвидени разходи.

| (10) | Данъчните реформи допринесоха за фискалната корекция, но може още да се подобри ефективността на данъчната система и пригодността ѝ за стимулиране на растежа. Данъчното облагане бе изместено от данък върху трансакциите към периодичен данък, основан на стойностите на недвижимото имущество, но данъчната основа продължава да бъде относително тясна, тъй като някои видове имущество продължават да бъдат извън данъчната мрежа. Данъчното облагане на труда е фрагментирано и сложно; като данъчните основи за данъците върху потреблението и околната среда са стеснени от намалени ставки и освобождавания, а тези данъци благоприятстват растежа в по-голяма степен. Нулевата ставка и намалените ставки върху ДДС водят до ефективност на ДДС, по-ниска от средното за ЕС. Намалените ставки на ДДС са широко използвани, за да се постигнат целите на преразпределение, въпреки че не са ефикасен и добре насочен инструмент на политиката, за да защитават уязвимите групи. Допълнително може да се подобри ефективността на данъчните инструменти за околната среда и да се отстранят субсидиите, вредящи на околната среда. |
| --- | --- |

(10)

Данъчните реформи допринесоха за фискалната корекция, но може още да се подобри ефективността на данъчната система и пригодността ѝ за стимулиране на растежа. Данъчното облагане бе изместено от данък върху трансакциите към периодичен данък, основан на стойностите на недвижимото имущество, но данъчната основа продължава да бъде относително тясна, тъй като някои видове имущество продължават да бъдат извън данъчната мрежа. Данъчното облагане на труда е фрагментирано и сложно; като данъчните основи за данъците върху потреблението и околната среда са стеснени от намалени ставки и освобождавания, а тези данъци благоприятстват растежа в по-голяма степен. Нулевата ставка и намалените ставки върху ДДС водят до ефективност на ДДС, по-ниска от средното за ЕС. Намалените ставки на ДДС са широко използвани, за да се постигнат целите на преразпределение, въпреки че не са ефикасен и добре насочен инструмент на политиката, за да защитават уязвимите групи. Допълнително може да се подобри ефективността на данъчните инструменти за околната среда и да се отстранят субсидиите, вредящи на околната среда.

| (11) | Въпреки че Ирландия е с относително младо население, публичните разходи за здравеопазване са сред най-високите в Съюза през 2012 г. — 8,7 % от БВП, което е значително над средното равнище за ЕС от 7,3 %. Предвид сегашните трудности при управлението на бюджета на здравеопазването, очакваният демографски натиск от застаряването на населението означава, че сегашните равнища на обслужване могат да бъдат запазени само при постигането на икономически изгодни подобрения в средносрочен до дългосрочен план. Очаква се до 2060 г. разходите по здравеопазване, дължащи се на демографския натиск, да се увеличат с 1,2 процентни пункта от БВП. Предизвикателствата пред здравния сектор са с няколко измерения. Системите и процесите за финансово управление и счетоводство са разпръснати между различните доставчици на здравни услуги. Това предизвиква закъснения и препятствия за събиране и обработка на информацията. То пречи също да се следят разходите за здравеопазване и възпрепятства усилията за постигане на икономически изгодно и подходящо разпределение на ресурсите. Друго предизвикателство е високото равнище на разходите за фармацевтични продукти, като разходите за извънболнични лекарства са относително високи. |
| --- | --- |

(11)

Въпреки че Ирландия е с относително младо население, публичните разходи за здравеопазване са сред най-високите в Съюза през 2012 г. — 8,7 % от БВП, което е значително над средното равнище за ЕС от 7,3 %. Предвид сегашните трудности при управлението на бюджета на здравеопазването, очакваният демографски натиск от застаряването на населението означава, че сегашните равнища на обслужване могат да бъдат запазени само при постигането на икономически изгодни подобрения в средносрочен до дългосрочен план. Очаква се до 2060 г. разходите по здравеопазване, дължащи се на демографския натиск, да се увеличат с 1,2 процентни пункта от БВП. Предизвикателствата пред здравния сектор са с няколко измерения. Системите и процесите за финансово управление и счетоводство са разпръснати между различните доставчици на здравни услуги. Това предизвиква закъснения и препятствия за събиране и обработка на информацията. То пречи също да се следят разходите за здравеопазване и възпрепятства усилията за постигане на икономически изгодно и подходящо разпределение на ресурсите. Друго предизвикателство е високото равнище на разходите за фармацевтични продукти, като разходите за извънболнични лекарства са относително високи.

| (12) | Ирландия е изправена пред предизвикателства, свързани с безработицата, особено дългосрочната и младежката безработица, и все още много хора в трудоспособна възраст са с ниски умения, което води до неравенство и несъответствие между уменията и потребностите на пазара на труда. Дългосрочната безработица е спаднала постепенно с неотдавнашното засилване на пазара на труда, но остава висока като дял от общата безработица, като представлява над 61 % от общия брой в края на 2013 г. Процентът на безработицата сред младите хора достигна своя връх от над 30 % в средата на 2012 г. Освен това делът на младите хора, които не участват във форма на заетост, образование или обучение, се е увеличил с 8 процентни пункта между 2007 г. и 2012 г. до 18,7 % преди да спадне до 16,1 %, но все още е сред най-високите в Съюза. Нужно е да се обхванат всички нуждаещи се млади хора в рамките на 4-месечен период в съответствие с гаранцията за младежта. С ребалансирането на икономиката са появиха несъответствия между уменията и потребностите на пазара на труда, което превърна възвръщането на уменията и придобиването на нови умения в предизвикателство за системата на образование и обучение. Освен това участието в учене през целия живот е по-ниско от средното за ЕС (7,3 % в сравнение с 10,7 % през 2013 г.). |
| --- | --- |

(12)

Ирландия е изправена пред предизвикателства, свързани с безработицата, особено дългосрочната и младежката безработица, и все още много хора в трудоспособна възраст са с ниски умения, което води до неравенство и несъответствие между уменията и потребностите на пазара на труда. Дългосрочната безработица е спаднала постепенно с неотдавнашното засилване на пазара на труда, но остава висока като дял от общата безработица, като представлява над 61 % от общия брой в края на 2013 г. Процентът на безработицата сред младите хора достигна своя връх от над 30 % в средата на 2012 г. Освен това делът на младите хора, които не участват във форма на заетост, образование или обучение, се е увеличил с 8 процентни пункта между 2007 г. и 2012 г. до 18,7 % преди да спадне до 16,1 %, но все още е сред най-високите в Съюза. Нужно е да се обхванат всички нуждаещи се млади хора в рамките на 4-месечен период в съответствие с гаранцията за младежта. С ребалансирането на икономиката са появиха несъответствия между уменията и потребностите на пазара на труда, което превърна възвръщането на уменията и придобиването на нови умения в предизвикателство за системата на образование и обучение. Освен това участието в учене през целия живот е по-ниско от средното за ЕС (7,3 % в сравнение с 10,7 % през 2013 г.).

| (13) | Ирландия е една от страните с най-голям дял на хората, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност в ЕС, което води до сериозни обществени предизвикателства. Този дял бе по-висок от средното равнище за ЕС преди кризата и се повиши от 14,3 % през 2007 г. до 24,2 % през 2011 г. Ниският интензитет на икономическа активност е особено сериозен сред домакинствата с един родител с деца. Това допринесе за растящ риск от бедност или социално изключване за децата в Ирландия и засилва риска от неравностойно участие на жените на пазара на труда, което беше 67,2 % през 2013 г. в сравнение с 83,4 % за мъжете. В резултат на това вниманието бе насочено към достъпа до детски грижи и достъпните цени за тях — значителна пречка за родителите да започнат работа и да избегнат риска от бедност. Пазарът на труда също е засегнат от капани за безработица. Плоската структура на обезщетенията за безработица по схемите „обезщетение за търсещите работа“ и „надбавки за търсещите работа“, неограничената продължителност на „надбавките за търсещите работа“ и загубата на допълнителните плащания (особено добавките към наема и медицинските карти) при връщане към заетост означават, че коефициентите на заместване на дохода са относително високи за дългосрочно безработните с потенциал за ниски доходи и за други категории работници в зависимост от семейните обстоятелства. |
| --- | --- |

(13)

Ирландия е една от страните с най-голям дял на хората, живеещи в домакинства с нисък интензитет на икономическа активност в ЕС, което води до сериозни обществени предизвикателства. Този дял бе по-висок от средното равнище за ЕС преди кризата и се повиши от 14,3 % през 2007 г. до 24,2 % през 2011 г. Ниският интензитет на икономическа активност е особено сериозен сред домакинствата с един родител с деца. Това допринесе за растящ риск от бедност или социално изключване за децата в Ирландия и засилва риска от неравностойно участие на жените на пазара на труда, което беше 67,2 % през 2013 г. в сравнение с 83,4 % за мъжете. В резултат на това вниманието бе насочено към достъпа до детски грижи и достъпните цени за тях — значителна пречка за родителите да започнат работа и да избегнат риска от бедност. Пазарът на труда също е засегнат от капани за безработица. Плоската структура на обезщетенията за безработица по схемите „обезщетение за търсещите работа“ и „надбавки за търсещите работа“, неограничената продължителност на „надбавките за търсещите работа“ и загубата на допълнителните плащания (особено добавките към наема и медицинските карти) при връщане към заетост означават, че коефициентите на заместване на дохода са относително високи за дългосрочно безработните с потенциал за ниски доходи и за други категории работници в зависимост от семейните обстоятелства.

| (14) | Отпускането на заеми за МСП остава ниско, като отразява съчетание от ограничено кредитно търсене и ограничения в предлагането, понеже МСП продължават да страдат от прекомерна задлъжнялост и слабо местно търсене, а банките трябва да осъществят допълнителен напредък в постигането на устойчиво решение на техните необслужвани заеми към МСП. Последното проучване на Red C показва, че от 35-те % МСП, поискали банков кредит между октомври 2013 г. и март 2014 г., 19 % са получили отказ. В края на 2009 г. бе създадена Службата за преглед на кредитите, за да посредничи при спорове между заемодатели и потенциални заемополучатели МСП, на които е отказан кредит. Въпреки положителното въздействие на Службата за преглед на кредитите, изглежда досега то бе твърде ограничено, отчасти поради това че броят на жалбите бе доста малък. МСП разчитат силно на банково финансиране за инвестициите, а небанковите източници на финансиране са относително слабо развити, въпреки че понастоящем се разглеждат някои алтернативи, включително кредитни фондове. С набирането на скорост на възстановяването обаче и с възвръщането на местното търсене е вероятно да се увеличат ограниченията в предлагането, освен ако каналите за предоставяне на кредити не се възстановят по подходящ начин, което е от изключително значение за перспективите за растежа. За да се подобри достъпът до финансиране за МСП, бяха въведени специални схеми и фондове, като схемата за гарантиране на кредитите, схемата за финансиране на заеми за микропредприятията и създадените три фонда за МСП, но използването им досега остава ниско. |
| --- | --- |

(14)

Отпускането на заеми за МСП остава ниско, като отразява съчетание от ограничено кредитно търсене и ограничения в предлагането, понеже МСП продължават да страдат от прекомерна задлъжнялост и слабо местно търсене, а банките трябва да осъществят допълнителен напредък в постигането на устойчиво решение на техните необслужвани заеми към МСП. Последното проучване на Red C показва, че от 35-те % МСП, поискали банков кредит между октомври 2013 г. и март 2014 г., 19 % са получили отказ. В края на 2009 г. бе създадена Службата за преглед на кредитите, за да посредничи при спорове между заемодатели и потенциални заемополучатели МСП, на които е отказан кредит. Въпреки положителното въздействие на Службата за преглед на кредитите, изглежда досега то бе твърде ограничено, отчасти поради това че броят на жалбите бе доста малък. МСП разчитат силно на банково финансиране за инвестициите, а небанковите източници на финансиране са относително слабо развити, въпреки че понастоящем се разглеждат някои алтернативи, включително кредитни фондове. С набирането на скорост на възстановяването обаче и с възвръщането на местното търсене е вероятно да се увеличат ограниченията в предлагането, освен ако каналите за предоставяне на кредити не се възстановят по подходящ начин, което е от изключително значение за перспективите за растежа. За да се подобри достъпът до финансиране за МСП, бяха въведени специални схеми и фондове, като схемата за гарантиране на кредитите, схемата за финансиране на заеми за микропредприятията и създадените три фонда за МСП, но използването им досега остава ниско.

| (15) | Въпреки предприетите реформи в банковия сектор в рамките на наскоро изпълнената програма за финансова помощ, все още са налице значителни предизвикателства. Тези предизвикателства бяха подробно анализирани в задълбочения преглед на Комисията от 2014 г. за Ирландия. Необслужваните заеми представляваха почти 27 % от общия брой към юни 2013 г. за трите основни местни банки. Задлъжнялостта на частния сектор продължава да бъде сред най-високите в Съюза въпреки предприето наскоро намаляване на задлъжнялостта и това продължава да поставя риск за финансовата стабилност и да бъде тежест за икономиката. Намаляването на задлъжнялостта на домакинствата и МСП е непълно, а оздравяването на баланса на банките и МСП е от изключителна важност за възстановяването на кредитните канали. Банковото кредитиране продължава да спада, а банковият сектор все още страда от липса на рентабилност, отчасти поради високия брой ипотечни кредити, обвързани с основния лихвен процент (предишни активи, носещи слаба печалба), в счетоводните баланси на банките. |
| --- | --- |

(15)

Въпреки предприетите реформи в банковия сектор в рамките на наскоро изпълнената програма за финансова помощ, все още са налице значителни предизвикателства. Тези предизвикателства бяха подробно анализирани в задълбочения преглед на Комисията от 2014 г. за Ирландия. Необслужваните заеми представляваха почти 27 % от общия брой към юни 2013 г. за трите основни местни банки. Задлъжнялостта на частния сектор продължава да бъде сред най-високите в Съюза въпреки предприето наскоро намаляване на задлъжнялостта и това продължава да поставя риск за финансовата стабилност и да бъде тежест за икономиката. Намаляването на задлъжнялостта на домакинствата и МСП е непълно, а оздравяването на баланса на банките и МСП е от изключителна важност за възстановяването на кредитните канали. Банковото кредитиране продължава да спада, а банковият сектор все още страда от липса на рентабилност, отчасти поради високия брой ипотечни кредити, обвързани с основния лихвен процент (предишни активи, носещи слаба печалба), в счетоводните баланси на банките.

| (16) | Високи са разходите за принудително изпълнение на договорите. По-голямата част от тези разходи се пада на таксите за адвокатски услуги — 18,8 процентни пункта — а високите разходи за юридически услуги засягат структурата на разходите на всички предприятия, включително МСП. Освен това за разлика от другите професионални услуги разходите за юридически услуги не спаднаха от началото на кризата, отчасти поради недостатъчна конкуренция. Органите се ангажираха да започнат реформи в сектора на юридическите услуги като част от програмата за макроикономически корекции. През 2011 г. те публикуваха закон за регулиране на юридическите услуги, който предстои да влезе в сила. Ресурсите на съдилищата и на съдебната администрация за осъществяване на активно управление на досъдебното производство са много ограничени, което вероятно допринася за закъснения в работата на правосъдието и повишава разходите. Освен това са налице значителни недостатъци в способността на Ирландия да събира данни за ефективността на съдебната система. |
| --- | --- |

(16)

Високи са разходите за принудително изпълнение на договорите. По-голямата част от тези разходи се пада на таксите за адвокатски услуги — 18,8 процентни пункта — а високите разходи за юридически услуги засягат структурата на разходите на всички предприятия, включително МСП. Освен това за разлика от другите професионални услуги разходите за юридически услуги не спаднаха от началото на кризата, отчасти поради недостатъчна конкуренция. Органите се ангажираха да започнат реформи в сектора на юридическите услуги като част от програмата за макроикономически корекции. През 2011 г. те публикуваха закон за регулиране на юридическите услуги, който предстои да влезе в сила. Ресурсите на съдилищата и на съдебната администрация за осъществяване на активно управление на досъдебното производство са много ограничени, което вероятно допринася за закъснения в работата на правосъдието и повишава разходите. Освен това са налице значителни недостатъци в способността на Ирландия да събира данни за ефективността на съдебната система.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Ирландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Ирландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (18) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу.

| (19) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1, 3, 5 и 6 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка, Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1, 3, 5 и 6 по-долу.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Ирландия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Ирландия следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Ирландия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да изпълни изцяло бюджета за 2014 г. и да осигури корекцията на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г. чрез подпомагане на бюджетната стратегия с допълнителни структурни мерки, като същевременно постигне усилието за структурна корекция, посочено в препоръката на Съвета, в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. След коригиране на прекомерния дефицит да се стреми към постигане на структурна корекция от поне 0,5 % от БВП годишно или повече в посока към средносрочната цел, ако икономическите условия са добри или ако това е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, за да се намали по устойчив начин високото съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Да увеличи надеждността на стратегията за фискална корекция, да приложи ефективно многогодишното бюджетно планиране и да определи широки бюджетни мерки в подкрепа на средносрочните фискални цели. Да гарантира задължителния характер на тавана на разходите на правителството, включително чрез ограничаване на задължителния обхват за дискреционни промени. За да се подкрепи фискалната консолидация, следва да се разгледа въпросът за повишаването на доходите чрез разширяване на данъчната основа. Да подобри пригодността на данъчната система за опазване на околната среда и стимулиране на растежа. |
| --- | --- |

1.

Да изпълни изцяло бюджета за 2014 г. и да осигури корекцията на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г. чрез подпомагане на бюджетната стратегия с допълнителни структурни мерки, като същевременно постигне усилието за структурна корекция, посочено в препоръката на Съвета, в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. След коригиране на прекомерния дефицит да се стреми към постигане на структурна корекция от поне 0,5 % от БВП годишно или повече в посока към средносрочната цел, ако икономическите условия са добри или ако това е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, за да се намали по устойчив начин високото съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Да увеличи надеждността на стратегията за фискална корекция, да приложи ефективно многогодишното бюджетно планиране и да определи широки бюджетни мерки в подкрепа на средносрочните фискални цели. Да гарантира задължителния характер на тавана на разходите на правителството, включително чрез ограничаване на задължителния обхват за дискреционни промени. За да се подкрепи фискалната консолидация, следва да се разгледа въпросът за повишаването на доходите чрез разширяване на данъчната основа. Да подобри пригодността на данъчната система за опазване на околната среда и стимулиране на растежа.

| 2. | Да напредне с реформата на сектора на здравеопазването, започната съгласно стратегическата рамка за бъдещото здравеопазване, за да повиши ефективността от гледна точка на разходите. Да приеме допълнителни мерки, за да намали разходите за фармацевтични продукти, включително чрез по-често привеждане на цените в съответствие за патентованите лекарства, повишено навлизане на генеричните лекарства и подобряване на практиките по предписване на лекарства. Да реформира системите на финансово управление на националната служба за здравеопазване, за да рационализира системите за всички доставчици и да подкрепи по-добро управление на исканията за възстановяване на разходите. Да въведе индивидуални здравни идентификатори, считано от края на първото тримесечие на 2015 г. най-късно. |
| --- | --- |

2.

Да напредне с реформата на сектора на здравеопазването, започната съгласно стратегическата рамка за бъдещото здравеопазване, за да повиши ефективността от гледна точка на разходите. Да приеме допълнителни мерки, за да намали разходите за фармацевтични продукти, включително чрез по-често привеждане на цените в съответствие за патентованите лекарства, повишено навлизане на генеричните лекарства и подобряване на практиките по предписване на лекарства. Да реформира системите на финансово управление на националната служба за здравеопазване, за да рационализира системите за всички доставчици и да подкрепи по-добро управление на исканията за възстановяване на разходите. Да въведе индивидуални здравни идентификатори, считано от края на първото тримесечие на 2015 г. най-късно.

| 3. | Да се стреми към допълнителни подобрения в активните политики по заетостта с особен акцент върху дългосрочно безработните, върху лицата с ниски квалификации и — в съответствие с целите на схемата „Гаранция за младежта“ — върху младите хора. Да осъществи напредък по текущата реформа на системата за допълнително образование и обучение (ДОО), на схемите за подкрепа на заетостта и на програмите за чиракуване. Да предостави повече обучение на работното място; да подобри и осигури връзката на курсовете по ДОО и програмите за чиракуване с нуждите на пазара на труда. Да увеличи равнището и качеството на услугите за подкрепа, предоставени от бюрата по труда на Intreo. Да въведе добре работеща система за ориентиране в областта на ДОО между бюрата по труда на Intreo и Съветите за образование и обучение. |
| --- | --- |

3.

Да се стреми към допълнителни подобрения в активните политики по заетостта с особен акцент върху дългосрочно безработните, върху лицата с ниски квалификации и — в съответствие с целите на схемата „Гаранция за младежта“ — върху младите хора. Да осъществи напредък по текущата реформа на системата за допълнително образование и обучение (ДОО), на схемите за подкрепа на заетостта и на програмите за чиракуване. Да предостави повече обучение на работното място; да подобри и осигури връзката на курсовете по ДОО и програмите за чиракуване с нуждите на пазара на труда. Да увеличи равнището и качеството на услугите за подкрепа, предоставени от бюрата по труда на Intreo. Да въведе добре работеща система за ориентиране в областта на ДОО между бюрата по труда на Intreo и Съветите за образование и обучение.

| 4. | Да реши проблема с ниския интензитет на икономическа активност сред домакинствата и да се справи с риска от бедност сред децата чрез постепенно намаляване на обезщетенията и допълнителните плащания след връщане към заетост. Да улесни участието на жените на пазара на труда, като подобри достъпа до целодневни детски грижи на по-достъпни цени, особено за семействата с ниски доходи. |
| --- | --- |

4.

Да реши проблема с ниския интензитет на икономическа активност сред домакинствата и да се справи с риска от бедност сред децата чрез постепенно намаляване на обезщетенията и допълнителните плащания след връщане към заетост. Да улесни участието на жените на пазара на труда, като подобри достъпа до целодневни детски грижи на по-достъпни цени, особено за семействата с ниски доходи.

| 5. | Да осъществи напредък в политиките за сектора на МСП, включително инициативи за справяне с достъпността на банковото и небанковото финансиране и с преструктурирането на дълга, като същевременно се избягват рисковете за публичните финанси и финансовата стабилност. Да осъществи напредък по инициативите за подобряване на достъпа на МСП до банкови кредити и небанково финансиране. Да въведе система за наблюдение за кредитирането на МСП в банковия сектор. Същевременно да работи, за да гарантира, че наличните небанкови кредитни инструменти, включително трите фонда за МСП, съфинансирани от Националния пенсионен резервен фонд, ирландския фонд за микрофинансиране (Microfinance Ireland) и временната схема за гарантиране на заемите, се използват по-добре. Да насърчава използването от МСП на тези и на други небанкови схеми. Да увеличи видимостта на Службата за преглед на кредитите и способностите ѝ за посредничество при спорове между банки и потенциални заемополучатели МСП, на които е бил отказан кредит. |
| --- | --- |

5.

Да осъществи напредък в политиките за сектора на МСП, включително инициативи за справяне с достъпността на банковото и небанковото финансиране и с преструктурирането на дълга, като същевременно се избягват рисковете за публичните финанси и финансовата стабилност. Да осъществи напредък по инициативите за подобряване на достъпа на МСП до банкови кредити и небанково финансиране. Да въведе система за наблюдение за кредитирането на МСП в банковия сектор. Същевременно да работи, за да гарантира, че наличните небанкови кредитни инструменти, включително трите фонда за МСП, съфинансирани от Националния пенсионен резервен фонд, ирландския фонд за микрофинансиране (Microfinance Ireland) и временната схема за гарантиране на заемите, се използват по-добре. Да насърчава използването от МСП на тези и на други небанкови схеми. Да увеличи видимостта на Службата за преглед на кредитите и способностите ѝ за посредничество при спорове между банки и потенциални заемополучатели МСП, на които е бил отказан кредит.

| 6. | Да наблюдава резултатите на банките по отношение на целите за преструктуриране на просрочените ипотеки. Да обяви амбициозни цели за третото и четвъртото тримесечие на 2014 г., за да могат основните ипотечни банки да предложат и сключат решения за преструктуриране на ипотеките, просрочени с над 90 дни, за да могат устойчиво да разрешат просрочените ипотеки до края на 2014 г. Да продължи да оценява устойчивостта на сключените споразумения за преструктуриране чрез одити и целенасочени прегледи на място. Да разработи насоки за устойчивост на решенията. Да публикува редовно данни за портфейлите на банките със заеми за МСП, при които е налице просрочване, за да увеличи прозрачността. Да разработи стратегия за справяне с излагането на търговско недвижимо имущество с просрочена ипотека. Да създаде централен кредитен регистър. |
| --- | --- |

6.

Да наблюдава резултатите на банките по отношение на целите за преструктуриране на просрочените ипотеки. Да обяви амбициозни цели за третото и четвъртото тримесечие на 2014 г., за да могат основните ипотечни банки да предложат и сключат решения за преструктуриране на ипотеките, просрочени с над 90 дни, за да могат устойчиво да разрешат просрочените ипотеки до края на 2014 г. Да продължи да оценява устойчивостта на сключените споразумения за преструктуриране чрез одити и целенасочени прегледи на място. Да разработи насоки за устойчивост на решенията. Да публикува редовно данни за портфейлите на банките със заеми за МСП, при които е налице просрочване, за да увеличи прозрачността. Да разработи стратегия за справяне с излагането на търговско недвижимо имущество с просрочена ипотека. Да създаде централен кредитен регистър.

| 7. | Да намали разходите за съдебни производства и услуги и да насърчи конкуренцията, включително чрез приемането на закона за регулиране на юридическите услуги до края на 2014 г., в т.ч. разпоредбата му, позволяваща въвеждането на мултидисциплинарни практики, и чрез стремеж за премахване на запазеното право на адвокати върху имущество или документи на клиентите им (solicitor's lien). Да наблюдава отражението му, включително разходите за правни услуги. Да осъществи стъпки за изпълнение, за да гарантира, че Органът за регулиране на юридическите услуги ще започне да функционира незабавно и че ще изпълнява задълженията си по законодателството, включително що се отнася до публикуването на наредби или насоки за мултидисциплинарни практики и решаването на жалби. Да подобри системите за събиране на данни, за да се усъвършенства наблюдението и оценката на ефективността на съдебните производства, за да се определят въпросите, които се нуждаят от реформа. |
| --- | --- |

7.

Да намали разходите за съдебни производства и услуги и да насърчи конкуренцията, включително чрез приемането на закона за регулиране на юридическите услуги до края на 2014 г., в т.ч. разпоредбата му, позволяваща въвеждането на мултидисциплинарни практики, и чрез стремеж за премахване на запазеното право на адвокати върху имущество или документи на клиентите им (solicitor's lien). Да наблюдава отражението му, включително разходите за правни услуги. Да осъществи стъпки за изпълнение, за да гарантира, че Органът за регулиране на юридическите услуги ще започне да функционира незабавно и че ще изпълнява задълженията си по законодателството, включително що се отнася до публикуването на наредби или насоки за мултидисциплинарни практики и решаването на жалби. Да подобри системите за събиране на данни, за да се усъвършенства наблюдението и оценката на ефективността на съдебните производства, за да се определят въпросите, които се нуждаят от реформа.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 година за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 1).

4

(5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (EО) No 1466/97.

5

(6)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

6

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/35

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Испания за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Испания за 2014 година

2014/C 247/08

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | Въз основа на предложенията на Комисията, на 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

Въз основа на предложенията на Комисията, на 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Испания за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Испания за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Испания за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г. в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Испания за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията прие, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Испания е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие Годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията прие, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Испания е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Испания, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Испания е засегната от макроикономически дисбаланси, за които е необходимо наблюдение и решителни политически действия. По-специално, в няколко области бе постигнат напредък в коригирането на дисбалансите, определени миналата година като прекомерни, а връщането към положителен растеж намали рисковете. Въпреки това мащабът и взаимосвързаността на дисбалансите, по-специално високите равнища на вътрешния и външния дълг, както и високата безработица означават, че все още е налице уязвимост. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Испания, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Испания е засегната от макроикономически дисбаланси, за които е необходимо наблюдение и решителни политически действия. По-специално, в няколко области бе постигнат напредък в коригирането на дисбалансите, определени миналата година като прекомерни, а връщането към положителен растеж намали рисковете. Въпреки това мащабът и взаимосвързаността на дисбалансите, по-специално високите равнища на вътрешния и външния дълг, както и високата безработица означават, че все още е налице уязвимост.

| (8) | На 30 април 2014 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 30 април 2014 г. Испания представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за същата година. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на изложената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е до 2016 г. да бъде коригиран прекомерният дефицит, а през 2017 г. да бъде постигната средносрочната цел. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, която е по-амбициозна от това, което се изисква в Пакта за стабилност и растеж. В програмата за стабилност се планира дефицитът да бъде сведен под 3 % от БВП през 2016 г., което отговаря на срока, посочен в препоръката на Съвета от 21 юни 2013 г. (6), като целта е дефицитът за 2014 г. да е под препоръчания (5,5 % от БВП срещу 5,8 % от БВП). Въпреки това годишното подобрение на (преизчисленото) структурно салдо, предвидено в програмата за стабилност, е под препоръчаната стойност за 2014 г. За 2017 г. в плана се предвижда достатъчен напредък към постигането на средносрочната цел, въпреки че това може да е недостатъчно за постигането ѝ през същата година, както е обявено в програмата за стабилност. В програмата за стабилност се предвижда през 2015 г. съотношението на държавния дълг към БВП да достигне върхова стойност от 101,7 % от БВП, а след това да започне да намалява. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, съответства само частично на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, който не е изготвен или одобрен от независим орган, като цяло е реалистичен за 2014 г., но за 2015 г. има рискове от постигане на по-лоши резултати в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. За периода 2016—2017 г. темповете на растеж на БВП в програмата за стабилност изглеждат до известна степен оптимистични спрямо текущите оценки на потенциала за растеж на икономиката и останалите нужди от икономическо приспособяване след кризата.
  По тази причина изпълнението на плановете за коригиране на дефицита и дълга също е изложено на рискове от постигане на по-лоши резултати. Освен това все още не са достатъчно точни конкретните мерки в подкрепа на целите за номиналния дефицит от 2015 г. нататък, особено във връзка с промените в данъчното законодателство в контекста на планираните данъчни реформи. Други рискове са свързани с условните пасиви, както и с резултатите от планираните икономии на местно и регионално равнище. Въз основа на прогнозата на Комисията фискалната корекция през 2013—2014 г. е по-малка от 1,1 процентни пункта, изразена като (коригирана) промяна в структурното салдо (въпреки че тази цифра е завишена поради въведените наскоро промени в методиката за прогнозиране на потенциалното производство) и по-малка с 0,4 процентни пункта в сравнение с обема на мерките, счетени за необходими към момента на отправяне на препоръката по процедурата при прекомерен дефицит. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и въз основа на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че мерките за изпълнение на бюджетната стратегия трябва да бъдат допълнително конкретизирани и че са необходими допълнителни усилия за постигането на пълно съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. |
| --- | --- |

(9)

Целта на изложената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е до 2016 г. да бъде коригиран прекомерният дефицит, а през 2017 г. да бъде постигната средносрочната цел. В програмата за стабилност се потвърждава средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, която е по-амбициозна от това, което се изисква в Пакта за стабилност и растеж. В програмата за стабилност се планира дефицитът да бъде сведен под 3 % от БВП през 2016 г., което отговаря на срока, посочен в препоръката на Съвета от 21 юни 2013 г. (6), като целта е дефицитът за 2014 г. да е под препоръчания (5,5 % от БВП срещу 5,8 % от БВП). Въпреки това годишното подобрение на (преизчисленото) структурно салдо, предвидено в програмата за стабилност, е под препоръчаната стойност за 2014 г. За 2017 г. в плана се предвижда достатъчен напредък към постигането на средносрочната цел, въпреки че това може да е недостатъчно за постигането ѝ през същата година, както е обявено в програмата за стабилност. В програмата за стабилност се предвижда през 2015 г. съотношението на държавния дълг към БВП да достигне върхова стойност от 101,7 % от БВП, а след това да започне да намалява. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, съответства само частично на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, който не е изготвен или одобрен от независим орган, като цяло е реалистичен за 2014 г., но за 2015 г. има рискове от постигане на по-лоши резултати в сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. За периода 2016—2017 г. темповете на растеж на БВП в програмата за стабилност изглеждат до известна степен оптимистични спрямо текущите оценки на потенциала за растеж на икономиката и останалите нужди от икономическо приспособяване след кризата.

По тази причина изпълнението на плановете за коригиране на дефицита и дълга също е изложено на рискове от постигане на по-лоши резултати. Освен това все още не са достатъчно точни конкретните мерки в подкрепа на целите за номиналния дефицит от 2015 г. нататък, особено във връзка с промените в данъчното законодателство в контекста на планираните данъчни реформи. Други рискове са свързани с условните пасиви, както и с резултатите от планираните икономии на местно и регионално равнище. Въз основа на прогнозата на Комисията фискалната корекция през 2013—2014 г. е по-малка от 1,1 процентни пункта, изразена като (коригирана) промяна в структурното салдо (въпреки че тази цифра е завишена поради въведените наскоро промени в методиката за прогнозиране на потенциалното производство) и по-малка с 0,4 процентни пункта в сравнение с обема на мерките, счетени за необходими към момента на отправяне на препоръката по процедурата при прекомерен дефицит. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и въз основа на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че мерките за изпълнение на бюджетната стратегия трябва да бъдат допълнително конкретизирани и че са необходими допълнителни усилия за постигането на пълно съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит.

| (10) | Що се отнася до фискалната структура, напредък бе отбелязан по отношение на докладването за изпълнението на бюджета и в прилагането на корективни мерки спрямо административните органи, които не постигат съответствие. Въпреки това все още има възможност спрямо регионите, които не постигат съответствие, да бъдат задействани допълнителните механизми по правоприлагане, предвидени в Закона за бюджетна стабилност на Испания. На всички управленски равнища бяха приети нови мерки за налагането на 30 дневен среден период за разплащане с доставчици. През ноември 2013 г. със закон бе създадена независима фискална институция, а нейният председател бе назначен през февруари 2014 г. Институцията обаче не започна да функционира навреме, за да оцени програмата за стабилност за 2014 г. В националната Програма за реформи от 2014 г. се признава също нуждата да продължи подобряването на икономическата ефективност на разходите за здравеопазване и лекарства, например чрез централизиране на закупуването на фармацевтични продукти, преразглеждането на кошницата на услугите, въвеждането на цифрови клинични фишове или укрепването на управлението на здравните заведения. Тъй като се предвижда по-голямата част от бъдещата фискална консолидация да бъде осъществена чрез икономии на разходи, един систематичен преглед на разходите на всички управленски равнища би помогнал да бъдат определени областите, в които могат да бъдат постигнати икономии по благоприятен за растежа начин, като същевременно се вземат под внимание на нуждите на най-уязвимите. |
| --- | --- |

(10)

Що се отнася до фискалната структура, напредък бе отбелязан по отношение на докладването за изпълнението на бюджета и в прилагането на корективни мерки спрямо административните органи, които не постигат съответствие. Въпреки това все още има възможност спрямо регионите, които не постигат съответствие, да бъдат задействани допълнителните механизми по правоприлагане, предвидени в Закона за бюджетна стабилност на Испания. На всички управленски равнища бяха приети нови мерки за налагането на 30 дневен среден период за разплащане с доставчици. През ноември 2013 г. със закон бе създадена независима фискална институция, а нейният председател бе назначен през февруари 2014 г. Институцията обаче не започна да функционира навреме, за да оцени програмата за стабилност за 2014 г. В националната Програма за реформи от 2014 г. се признава също нуждата да продължи подобряването на икономическата ефективност на разходите за здравеопазване и лекарства, например чрез централизиране на закупуването на фармацевтични продукти, преразглеждането на кошницата на услугите, въвеждането на цифрови клинични фишове или укрепването на управлението на здравните заведения. Тъй като се предвижда по-голямата част от бъдещата фискална консолидация да бъде осъществена чрез икономии на разходи, един систематичен преглед на разходите на всички управленски равнища би помогнал да бъдат определени областите, в които могат да бъдат постигнати икономии по благоприятен за растежа начин, като същевременно се вземат под внимание на нуждите на най-уязвимите.

| (11) | През 2013 г. Испания прие нови мерки за намаляване на стимулите в корпоративното облагане за финансиране чрез задлъжняване. През 2013 г. Испания отбеляза също известен напредък в подобряването на спазването на данъчното законодателство чрез засилване на борбата срещу данъчните измами и недекларирания труд, но все още са налице значителни предизвикателства. През 2013 г. и 2014 г. Испания въведе също намаления на социалноосигурителните вноски при наемане на млади и нови служители. След като експертната комисия по данъчната реформа представи поръчания от правителството подробен доклад, властите възнамеряват да представят конкретни законодателни предложения през второто тримесечие на 2014 г. Съгласно Националната програма за реформи от 2014 г. предложенията ще са насочени към модернизиране на данъчната система, намаляване на пречките пред заетостта, насърчаване на събирането на приходите, благоприятстване на икономическото развитие, гарантиране на единството на пазара и принципа на бюджетна неутралност и повишаване на конкурентоспособността на испанската икономика, като същевременно се допринася за фискална консолидация. Замисълът и изпълнението на тази реформа ще бъде важно за бъдещите икономически перспективи и публичните финанси. |
| --- | --- |

(11)

През 2013 г. Испания прие нови мерки за намаляване на стимулите в корпоративното облагане за финансиране чрез задлъжняване. През 2013 г. Испания отбеляза също известен напредък в подобряването на спазването на данъчното законодателство чрез засилване на борбата срещу данъчните измами и недекларирания труд, но все още са налице значителни предизвикателства. През 2013 г. и 2014 г. Испания въведе също намаления на социалноосигурителните вноски при наемане на млади и нови служители. След като експертната комисия по данъчната реформа представи поръчания от правителството подробен доклад, властите възнамеряват да представят конкретни законодателни предложения през второто тримесечие на 2014 г. Съгласно Националната програма за реформи от 2014 г. предложенията ще са насочени към модернизиране на данъчната система, намаляване на пречките пред заетостта, насърчаване на събирането на приходите, благоприятстване на икономическото развитие, гарантиране на единството на пазара и принципа на бюджетна неутралност и повишаване на конкурентоспособността на испанската икономика, като същевременно се допринася за фискална консолидация. Замисълът и изпълнението на тази реформа ще бъде важно за бъдещите икономически перспективи и публичните финанси.

| (12) | Финансовата стабилност нарасна с рекапитализацията и преструктурирането на банковия сектор и пълното изпълнение на програмата на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) от юли 2012 г. за рекапитализация на финансовите институции, приключила на 22 януари 2014 г. При все това финансовият сектор в Испания все още е изправен пред значителни предизвикателства, които трябва да бъдат контролирани и управлявани внимателно. Освен това подобряването на условията за финансиране на банките се отразява само постепенно на финансирането на МСП. В бъдеще е важно да се гарантира, че продължава кредитирането на жизнеспособните сектори на икономиката и намаляването на задлъжнялостта в частния сектор. Властите предприеха редица мерки за подобряване на достъпа на предприятията до банковото и небанковото финансиране и за улесняване на преструктурирането на техния дълг, но са необходими допълнителни политически действия. |
| --- | --- |

(12)

Финансовата стабилност нарасна с рекапитализацията и преструктурирането на банковия сектор и пълното изпълнение на програмата на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС) от юли 2012 г. за рекапитализация на финансовите институции, приключила на 22 януари 2014 г. При все това финансовият сектор в Испания все още е изправен пред значителни предизвикателства, които трябва да бъдат контролирани и управлявани внимателно. Освен това подобряването на условията за финансиране на банките се отразява само постепенно на финансирането на МСП. В бъдеще е важно да се гарантира, че продължава кредитирането на жизнеспособните сектори на икономиката и намаляването на задлъжнялостта в частния сектор. Властите предприеха редица мерки за подобряване на достъпа на предприятията до банковото и небанковото финансиране и за улесняване на преструктурирането на техния дълг, но са необходими допълнителни политически действия.

| (13) | Пазарът на труда показва известни признаци на стабилизиране, а през 2014 г. се очаква и слабо възстановяване с нарастване на заетостта и намаляване на безработицата. Въпреки това безработицата остава много висока — 26,1 % средно през 2013 г. Особено тревожни са високата младежка безработица — 54,3 %, и значителните върхови равнища на дългосрочната безработица — 49,7 % от цялата безработица през 2013 г., като последната засяга особено силно по-възрастните и по-ниско квалифицираните работници. В наличните оценки за реформата на пазара на труда от 2012 г. се стига до заключението, че реформата, заедно с ангажимента на социалните партньори за умереност на заплатите през периода 2012—2014 г., са дали на предприятията по-голяма вътрешна гъвкавост и са ограничили загубите на работни места чрез даването на приоритет на колективните трудови договори на фирмено равнище и чрез подобряване на възможностите предприятията да се откажат от колективен трудов договор. Реформата намали също разходите за компенсация при несправедливо уволнение и допринесе за намаляването на броя на съкращенията, които се оспорват по съдебен ред, и въведе нов договор за насърчаване на стабилната заетост в МСП. През 2013 г. и в началото на 2014 г. бяха въведени допълнителни мерки, улесняващи стабилната заетост на непълно работно време и временното намаляване на социалноосигурителните вноски за нови безсрочни трудови договори. Въпреки това сегментирането на пазара на труда остава важно предизвикателство за испанския пазар на труда; броят на видовете договори остава голям, а разликата между разходите за обезщетения при прекратяване на срочните в сравнение с безсрочните договори продължава да е сред най-големите в Съюза дори и след реформата. |
| --- | --- |

(13)

Пазарът на труда показва известни признаци на стабилизиране, а през 2014 г. се очаква и слабо възстановяване с нарастване на заетостта и намаляване на безработицата. Въпреки това безработицата остава много висока — 26,1 % средно през 2013 г. Особено тревожни са високата младежка безработица — 54,3 %, и значителните върхови равнища на дългосрочната безработица — 49,7 % от цялата безработица през 2013 г., като последната засяга особено силно по-възрастните и по-ниско квалифицираните работници. В наличните оценки за реформата на пазара на труда от 2012 г. се стига до заключението, че реформата, заедно с ангажимента на социалните партньори за умереност на заплатите през периода 2012—2014 г., са дали на предприятията по-голяма вътрешна гъвкавост и са ограничили загубите на работни места чрез даването на приоритет на колективните трудови договори на фирмено равнище и чрез подобряване на възможностите предприятията да се откажат от колективен трудов договор. Реформата намали също разходите за компенсация при несправедливо уволнение и допринесе за намаляването на броя на съкращенията, които се оспорват по съдебен ред, и въведе нов договор за насърчаване на стабилната заетост в МСП. През 2013 г. и в началото на 2014 г. бяха въведени допълнителни мерки, улесняващи стабилната заетост на непълно работно време и временното намаляване на социалноосигурителните вноски за нови безсрочни трудови договори. Въпреки това сегментирането на пазара на труда остава важно предизвикателство за испанския пазар на труда; броят на видовете договори остава голям, а разликата между разходите за обезщетения при прекратяване на срочните в сравнение с безсрочните договори продължава да е сред най-големите в Съюза дори и след реформата.

| (14) | Напредък бе постигнат в реформата на активната политика по заетостта, включително одобряването на годишния План за действие по заетостта (PAPE). Въпреки това, изглежда че предприетите действия за модернизиране и укрепване на обществените служби по заетостта напредват бавно, което заплашва да попречи на успешното прилагане на новата рамка. Закъсня и пълната оперативност на единния портал за заетост. Напредък бе постигнат в засилването на сътрудничеството с частните агенции за набиране на работна ръка, но са нужни допълнителни усилия. |
| --- | --- |

(14)

Напредък бе постигнат в реформата на активната политика по заетостта, включително одобряването на годишния План за действие по заетостта (PAPE). Въпреки това, изглежда че предприетите действия за модернизиране и укрепване на обществените служби по заетостта напредват бавно, което заплашва да попречи на успешното прилагане на новата рамка. Закъсня и пълната оперативност на единния портал за заетост. Напредък бе постигнат в засилването на сътрудничеството с частните агенции за набиране на работна ръка, но са нужни допълнителни усилия.

| (15) | Недостатъчното съответствие между изискванията на пазара на труда и образованието и обучението, както и големият брой безработни без официална квалификация (35,2 %) допринасят за високата младежка безработица, както и за дългосрочната безработица. Процентът на младите хора, които нито работят, нито са в системата на образованието и обучението, продължава да е по-висок от средното за ЕС. Делът на учениците и студентите, които напускат преждевременно образованието и обучението, макар и да намалява, също остава много голям (23,5 %). Делът на лицата с висше образование е устойчив, но професионалното образование и обучение, както и схемите за чиракуване все още са недостатъчно използвани, а подготовката на завършилите горната степен на средното професионално образование и обучение изостава от средното равнище за ЕС. Испания работи също по мерки за насърчаването на заетостта сред младите хора. В момента се изпълнява представената през март 2013 г. Национална стратегия за младежка заетост и предприемачество за периода 2013—2016 г., макар че някои мерки все още не са въведени. Въз основа на тази стратегия Испания предприе мерки за борба с младежката безработица в съответствие с целите на „гаранция за младежта“. Известен напредък бе постигнат в мерките за борба срещу ранното напускане на училище и за насърчаването на двойното професионално образование и обучение, но тяхното пълно прилагане и ефективното използване на финансирането продължават да бъдат от съществено значение. Що се отнася до двойното професионално обучение, постоянната координация между всички заинтересовани страни, включително работодателите, доставчиците на услуги в сферата на обучението и лицата, отговарящи за вземането на решения на всички управленски равнища, е необходима за рационализирането на системата, за по-доброто съответствие между обучението и търсенето на работна ръка и за осигуряването на съвместимост между моделите за двойно професионално образование и обучение в различните региони. |
| --- | --- |

(15)

Недостатъчното съответствие между изискванията на пазара на труда и образованието и обучението, както и големият брой безработни без официална квалификация (35,2 %) допринасят за високата младежка безработица, както и за дългосрочната безработица. Процентът на младите хора, които нито работят, нито са в системата на образованието и обучението, продължава да е по-висок от средното за ЕС. Делът на учениците и студентите, които напускат преждевременно образованието и обучението, макар и да намалява, също остава много голям (23,5 %). Делът на лицата с висше образование е устойчив, но професионалното образование и обучение, както и схемите за чиракуване все още са недостатъчно използвани, а подготовката на завършилите горната степен на средното професионално образование и обучение изостава от средното равнище за ЕС. Испания работи също по мерки за насърчаването на заетостта сред младите хора. В момента се изпълнява представената през март 2013 г. Национална стратегия за младежка заетост и предприемачество за периода 2013—2016 г., макар че някои мерки все още не са въведени. Въз основа на тази стратегия Испания предприе мерки за борба с младежката безработица в съответствие с целите на „гаранция за младежта“. Известен напредък бе постигнат в мерките за борба срещу ранното напускане на училище и за насърчаването на двойното професионално образование и обучение, но тяхното пълно прилагане и ефективното използване на финансирането продължават да бъдат от съществено значение. Що се отнася до двойното професионално обучение, постоянната координация между всички заинтересовани страни, включително работодателите, доставчиците на услуги в сферата на обучението и лицата, отговарящи за вземането на решения на всички управленски равнища, е необходима за рационализирането на системата, за по-доброто съответствие между обучението и търсенето на работна ръка и за осигуряването на съвместимост между моделите за двойно професионално образование и обучение в различните региони.

| (16) | Главно в резултат на състоянието, в което се намира пазарът на труда, а също и поради ограничената ефективност на социалната закрила за намаляването на бедността, Испания е под средната стойност за ЕС по отношение на основните показатели за измерване на бедността и социалното изключване, като децата и младите хора са изложени на риск в особена степен. В резултат на кризата в Испания се наблюдава един от най-големите спадове в разполагаемия доход на домакинствата и едно от най-високите равнища на неравенство на доходите в Съюза. Основните предизвикателства са опростяването на процедурите за кандидатстване за социална помощ и подобряване на управлението и междуинституционалната координация на национално, регионално и местно равнище. Националният план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. осигурява подходяща политическа рамка за адаптирането на активните политики по заетостта, така че да обхванат лицата, които са трайно извън пазара на труда, за борбата с детската бедност и за повишаването на ефективността на услугите в подкрепа на семейството. Освен това социалните помощи и облаги имат ограничен преразпределителен ефект за различните групи, изложени на риск, което показва неправилно насочване на средствата. Освен това ограничената координация между службите по заетостта и социалните служби (включително на регионално и местно равнище), както и административната тежест при достъпа до схеми за минимални доходи пречи на плавния преход от социални помощи към връщането към пазара на труда. |
| --- | --- |

(16)

Главно в резултат на състоянието, в което се намира пазарът на труда, а също и поради ограничената ефективност на социалната закрила за намаляването на бедността, Испания е под средната стойност за ЕС по отношение на основните показатели за измерване на бедността и социалното изключване, като децата и младите хора са изложени на риск в особена степен. В резултат на кризата в Испания се наблюдава един от най-големите спадове в разполагаемия доход на домакинствата и едно от най-високите равнища на неравенство на доходите в Съюза. Основните предизвикателства са опростяването на процедурите за кандидатстване за социална помощ и подобряване на управлението и междуинституционалната координация на национално, регионално и местно равнище. Националният план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. осигурява подходяща политическа рамка за адаптирането на активните политики по заетостта, така че да обхванат лицата, които са трайно извън пазара на труда, за борбата с детската бедност и за повишаването на ефективността на услугите в подкрепа на семейството. Освен това социалните помощи и облаги имат ограничен преразпределителен ефект за различните групи, изложени на риск, което показва неправилно насочване на средствата. Освен това ограничената координация между службите по заетостта и социалните служби (включително на регионално и местно равнище), както и административната тежест при достъпа до схеми за минимални доходи пречи на плавния преход от социални помощи към връщането към пазара на труда.

| (17) | Испания отбеляза напредък в структурните реформи за стимулиране на растежа и конкурентоспособността, който в общи линии отговаря на плановете от националната програма за реформи за 2013 г. Законът за гарантиране на единството на пазара беше приет през декември 2013 г. и в момента е в ход неговото комплексно привеждане в действие. Законът за предприемачеството, приет през есента на 2013 г., също донесе подобрения на рамката за несъстоятелност на дружествата, по-гъвкави правни режими за тяхното учредяване и рационализира схемите в подкрепа на интернационализацията на предприятията. Все повече се прибягва до експресно издаване на разрешителни, което опрости откриването на малки обекти за търговия на дребно; бяха предприети и други мерки с цел да се улесни лицензирането на търговска дейност. Все още обаче не е прието вторичното законодателство, което да позволява частни дружества с ограничена отговорност да бъдат създадени чрез обслужване на едно гише в кратки срокове, както е предвидено в закона за предприемачеството от септември 2013 г. Освен това основателно е регулаторните препятствия пред разрастването на предприятията да бъдат обстойно преразгледани, включително в областта на данъчното облагане, предвид изоставането на Испания в сравнение с други държави членки от еврозоната по отношение на големината на предприятията. В дългоочакваната реформа на професионалните услуги се наблюдават закъснения и тя трябва да бъде ускорена. Не са предприети никакви мерки за премахване на ограниченията за откриване на големи търговски обекти за търговия на дребно. |
| --- | --- |

(17)

Испания отбеляза напредък в структурните реформи за стимулиране на растежа и конкурентоспособността, който в общи линии отговаря на плановете от националната програма за реформи за 2013 г. Законът за гарантиране на единството на пазара беше приет през декември 2013 г. и в момента е в ход неговото комплексно привеждане в действие. Законът за предприемачеството, приет през есента на 2013 г., също донесе подобрения на рамката за несъстоятелност на дружествата, по-гъвкави правни режими за тяхното учредяване и рационализира схемите в подкрепа на интернационализацията на предприятията. Все повече се прибягва до експресно издаване на разрешителни, което опрости откриването на малки обекти за търговия на дребно; бяха предприети и други мерки с цел да се улесни лицензирането на търговска дейност. Все още обаче не е прието вторичното законодателство, което да позволява частни дружества с ограничена отговорност да бъдат създадени чрез обслужване на едно гише в кратки срокове, както е предвидено в закона за предприемачеството от септември 2013 г. Освен това основателно е регулаторните препятствия пред разрастването на предприятията да бъдат обстойно преразгледани, включително в областта на данъчното облагане, предвид изоставането на Испания в сравнение с други държави членки от еврозоната по отношение на големината на предприятията. В дългоочакваната реформа на професионалните услуги се наблюдават закъснения и тя трябва да бъде ускорена. Не са предприети никакви мерки за премахване на ограниченията за откриване на големи търговски обекти за търговия на дребно.

| (18) | Испанската система за научни изследвания и иновации трябва да повиши качеството на своите научни резултати, да насърчава публично-частното сътрудничество и да улеснява превръщането на научните изследвания и иновациите в търговски продукти. През 2013 г. правителството прие национална стратегия за наука, технологии и иновации, която все още се нуждае от подкрепа чрез публично финансиране. Освен това все още предстои да бъде създадена новата Държавна агенция за научни изследвания, чиято задача е ефективното управление на публичните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност. |
| --- | --- |

(18)

Испанската система за научни изследвания и иновации трябва да повиши качеството на своите научни резултати, да насърчава публично-частното сътрудничество и да улеснява превръщането на научните изследвания и иновациите в търговски продукти. През 2013 г. правителството прие национална стратегия за наука, технологии и иновации, която все още се нуждае от подкрепа чрез публично финансиране. Освен това все още предстои да бъде създадена новата Държавна агенция за научни изследвания, чиято задача е ефективното управление на публичните инвестиции в научноизследователска и развойна дейност.

| (19) | Значителни стъпки бяха предприети за справянето с тарифния дефицит в сектора на електроенергията, най-вече чрез намаляване на разходите на системата, въпреки че точното отражение на реформата, особено върху енергията от възобновяеми източници, все още не е напълно ясно. Правителството проучва начини за свеждане до минимум на отрицателните ефекти върху публичните финанси от изпадналите в несъстоятелност платени пътни магистрали. Властите създадоха база данни, съдържаща икономически, екологични и свързани с трафика показатели, както и такива, подпомагащи анализа преди да се инвестира в инфраструктура, но все още не са създали независим орган, който да подпомогне оценката на бъдещи големи инфраструктурни проекти. Ефективната конкуренция в железопътните пътнически и товарни услуги все още е възпрепятствана от технически и правни пречки, затрудняващи ефективното използване на съществуващата богата инфраструктура. |
| --- | --- |

(19)

Значителни стъпки бяха предприети за справянето с тарифния дефицит в сектора на електроенергията, най-вече чрез намаляване на разходите на системата, въпреки че точното отражение на реформата, особено върху енергията от възобновяеми източници, все още не е напълно ясно. Правителството проучва начини за свеждане до минимум на отрицателните ефекти върху публичните финанси от изпадналите в несъстоятелност платени пътни магистрали. Властите създадоха база данни, съдържаща икономически, екологични и свързани с трафика показатели, както и такива, подпомагащи анализа преди да се инвестира в инфраструктура, но все още не са създали независим орган, който да подпомогне оценката на бъдещи големи инфраструктурни проекти. Ефективната конкуренция в железопътните пътнически и товарни услуги все още е възпрепятствана от технически и правни пречки, затрудняващи ефективното използване на съществуващата богата инфраструктура.

| (20) | Напредва реформата на публичната администрация. Реформата на местната публична администрация бе приета през декември 2013 г.; в ход е изпълнението на решенията на експертния комитет по въпросите на реформата на публичната администрация и то ще продължи през целия период 2014—2015 г. Съдебната реформа се намира на различни етапи на завършеност и/или изпълнение и трябва да приключи. Сред неотдавнашните усилия за борба с корупцията са законът за прозрачността, публичния достъп до информация и доброто управление, приет през декември 2013 г., както и два проектозакона относно надзора на финансирането на партиите и отчетността на висшите длъжностни лица. Изпълнява се Националният план за 2012—2014 г. срещу недекларирания труд и измамите в областта на социалната сигурност (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social). Испания разшири също мрежата си от международни споразумения за обмен на информация, свързана с данъчни оценки и заедно с частни фирми постави началото на проект за изследването на евентуалните подобрения в управлението на системата за социално подпомагане. |
| --- | --- |

(20)

Напредва реформата на публичната администрация. Реформата на местната публична администрация бе приета през декември 2013 г.; в ход е изпълнението на решенията на експертния комитет по въпросите на реформата на публичната администрация и то ще продължи през целия период 2014—2015 г. Съдебната реформа се намира на различни етапи на завършеност и/или изпълнение и трябва да приключи. Сред неотдавнашните усилия за борба с корупцията са законът за прозрачността, публичния достъп до информация и доброто управление, приет през декември 2013 г., както и два проектозакона относно надзора на финансирането на партиите и отчетността на висшите длъжностни лица. Изпълнява се Националният план за 2012—2014 г. срещу недекларирания труд и измамите в областта на социалната сигурност (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social). Испания разшири също мрежата си от международни споразумения за обмен на информация, свързана с данъчни оценки и заедно с частни фирми постави началото на проект за изследването на евентуалните подобрения в управлението на системата за социално подпомагане.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Испания. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Испания, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Нейните препоръки в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (23) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1, 2, 3, 4, 6, 7 и 8 по-долу. |
| --- | --- |

(23)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1, 2, 3, 4, 6, 7 и 8 по-долу.

| (24) | В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като страна, чиято парична единица е еврото, Испания следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(24)

В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи специфични препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като страна, чиято парична единица е еврото, Испания следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Испания да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да укрепи бюджетната стратегия от 2014 г. нататък, по-специално чрез пълно уточняване на съответните мерки за 2015 г. и след това, за да се гарантира корекцията на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016 г. чрез постигане на структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Трайното коригиране на фискалните неравновесия изисква надеждно провеждане на амбициозни структурни реформи за увеличаването на капацитета за приспособяване и за стимулиране на потенциалния растеж и заетостта. След като коригира прекомерния дефицит, да продължи структурната корекция до средносрочната цел от поне 0,5 % годишно и повече при благоприятна икономическа конюнктура или, ако е необходимо, да гарантира спазването на правилото за дълга с цел да осигури трайно намаляване на високото съотношение на държавния дълг към БВП. Да направи необходимото новият независим фискален орган да започне да функционира пълноценно възможно най-скоро и да гарантира пълното прилагане на превантивните, коригиращи мерки за правоприлагане, предвидени в Закона за бюджетна стабилност на всички управленски равнища, включително погасяването на просрочените търговски задължения на публичния сектор. До февруари 2015 г. да направи систематичен преглед на разходите на всички управленски равнища, за да се подобри ефикасността и качеството на публичните разходи в бъдеще. Да продължи да повишава икономическата ефективност на здравния сектор, по-специално чрез по-нататъшната рационализация на разходите за фармацевтични продукти, включително в болниците, и чрез засилването на координацията между различните видове грижи, като в същото време запази достъпността за уязвимите групи. До края на 2014 г. да приеме цялостна данъчна реформа за опростяването на данъчната система, която да благоприятства растежа и разкриването на работни места, опазването на околната среда и стабилността на приходите.
  За тази цел: да преориентира приходите към данъци с по-малко отрицателно въздействие като потреблението, екологичните (напр. върху горивата) данъци и постоянните данъци върху недвижимата собственост; да премахне неефективните разходи, свързани с подоходния и корпоративния данък; да планира понижаването на социалноосигурителните вноски на работодателите, особено за нископлатените работни места; да продължи да премахва стимулите към задлъжняване в корпоративното данъчно облагане; да предприема мерки, за да се избегне данъчното облагане да възпрепятства гладкото функциониране на вътрешния пазар на Испания. Да ускори борбата с данъчните измами. |
| --- | --- |

1.

Да укрепи бюджетната стратегия от 2014 г. нататък, по-специално чрез пълно уточняване на съответните мерки за 2015 г. и след това, за да се гарантира корекцията на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2016 г. чрез постигане на структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Трайното коригиране на фискалните неравновесия изисква надеждно провеждане на амбициозни структурни реформи за увеличаването на капацитета за приспособяване и за стимулиране на потенциалния растеж и заетостта. След като коригира прекомерния дефицит, да продължи структурната корекция до средносрочната цел от поне 0,5 % годишно и повече при благоприятна икономическа конюнктура или, ако е необходимо, да гарантира спазването на правилото за дълга с цел да осигури трайно намаляване на високото съотношение на държавния дълг към БВП. Да направи необходимото новият независим фискален орган да започне да функционира пълноценно възможно най-скоро и да гарантира пълното прилагане на превантивните, коригиращи мерки за правоприлагане, предвидени в Закона за бюджетна стабилност на всички управленски равнища, включително погасяването на просрочените търговски задължения на публичния сектор. До февруари 2015 г. да направи систематичен преглед на разходите на всички управленски равнища, за да се подобри ефикасността и качеството на публичните разходи в бъдеще. Да продължи да повишава икономическата ефективност на здравния сектор, по-специално чрез по-нататъшната рационализация на разходите за фармацевтични продукти, включително в болниците, и чрез засилването на координацията между различните видове грижи, като в същото време запази достъпността за уязвимите групи. До края на 2014 г. да приеме цялостна данъчна реформа за опростяването на данъчната система, която да благоприятства растежа и разкриването на работни места, опазването на околната среда и стабилността на приходите.

За тази цел: да преориентира приходите към данъци с по-малко отрицателно въздействие като потреблението, екологичните (напр. върху горивата) данъци и постоянните данъци върху недвижимата собственост; да премахне неефективните разходи, свързани с подоходния и корпоративния данък; да планира понижаването на социалноосигурителните вноски на работодателите, особено за нископлатените работни места; да продължи да премахва стимулите към задлъжняване в корпоративното данъчно облагане; да предприема мерки, за да се избегне данъчното облагане да възпрепятства гладкото функциониране на вътрешния пазар на Испания. Да ускори борбата с данъчните измами.

| 2. | Да завърши реформата на спестовните банки с приемането на вторичното законодателство и приключи процеса на преструктуриране на спестовните банки, които са държавна собственост, за да се ускори тяхното пълно възстановяване и да улесни връщането им в частния сектор. Да насърчава усилията на банките да поддържат силни капиталови съотношения, да наблюдава дейността на дружеството за управление на активи SAREB с цел да гарантира навременната продажба на активи, като свежда до минимум разходите за данъкоплатците. Да приключи текущите мерки за разширяване на достъпа на МСП до финансиране, по-специално като финализира текущите мерки за подобряване на небанковото финансово посредничество. Да премахне оставащите пречки в рамката за корпоративна несъстоятелност, по-специално чрез повишаване на експертните познания на администраторите по несъстоятелност и чрез подобряване на способността на съдебната система да разглежда дела за несъстоятелност, и да въведе постоянна рамка за несъстоятелността на физическите лица, като обръща надлежно внимание на балансирането на правата на кредиторите/заемополучателите и на съображенията за финансова стабилност. |
| --- | --- |

2.

Да завърши реформата на спестовните банки с приемането на вторичното законодателство и приключи процеса на преструктуриране на спестовните банки, които са държавна собственост, за да се ускори тяхното пълно възстановяване и да улесни връщането им в частния сектор. Да насърчава усилията на банките да поддържат силни капиталови съотношения, да наблюдава дейността на дружеството за управление на активи SAREB с цел да гарантира навременната продажба на активи, като свежда до минимум разходите за данъкоплатците. Да приключи текущите мерки за разширяване на достъпа на МСП до финансиране, по-специално като финализира текущите мерки за подобряване на небанковото финансово посредничество. Да премахне оставащите пречки в рамката за корпоративна несъстоятелност, по-специално чрез повишаване на експертните познания на администраторите по несъстоятелност и чрез подобряване на способността на съдебната система да разглежда дела за несъстоятелност, и да въведе постоянна рамка за несъстоятелността на физическите лица, като обръща надлежно внимание на балансирането на правата на кредиторите/заемополучателите и на съображенията за финансова стабилност.

| 3. | Да продължи с новите мерки за намаляване на сегментирането на пазара на труда, да насърчава устойчиви, качествени работни места, например чрез намаляване на броя на видовете договори и да гарантира балансиран достъп до права за обезщетения при прекратяване на трудов договор. Да продължи редовния мониторинг на реформите на пазара на труда. Да насърчава развитието на реалните трудови възнаграждения в съответствие с целта за създаване на работни места. Да обвърже по-строго обезщетенията за безработица с изискването за търсене на работа. Да повиши ефективността и насочването на активните политики на пазара на труда, в т.ч. субсидиите за наемане на работа, особено за тези, които срещат повече трудности при достъпа до заетост. Да укрепи координацията между пазара на труда и политиките в областта на образованието и обучението. Да ускори модернизирането на обществените служби по заетостта с цел да се гарантира ефективно предоставяне на индивидуални съвети, подходящо обучение и услуги за намирането на работа, като специално внимание се отдели на дългосрочно безработните. Да направи необходимото публично-частното сътрудничество в областта на трудовото посредничество да се прилага ефективно преди края на 2014 г. и да контролира качеството на предоставяните услуги. Да гарантира ефективното функциониране на единния портал за заетост и да го съчетае с допълнителни мерки в подкрепа на мобилността на работната сила. |
| --- | --- |

3.

Да продължи с новите мерки за намаляване на сегментирането на пазара на труда, да насърчава устойчиви, качествени работни места, например чрез намаляване на броя на видовете договори и да гарантира балансиран достъп до права за обезщетения при прекратяване на трудов договор. Да продължи редовния мониторинг на реформите на пазара на труда. Да насърчава развитието на реалните трудови възнаграждения в съответствие с целта за създаване на работни места. Да обвърже по-строго обезщетенията за безработица с изискването за търсене на работа. Да повиши ефективността и насочването на активните политики на пазара на труда, в т.ч. субсидиите за наемане на работа, особено за тези, които срещат повече трудности при достъпа до заетост. Да укрепи координацията между пазара на труда и политиките в областта на образованието и обучението. Да ускори модернизирането на обществените служби по заетостта с цел да се гарантира ефективно предоставяне на индивидуални съвети, подходящо обучение и услуги за намирането на работа, като специално внимание се отдели на дългосрочно безработните. Да направи необходимото публично-частното сътрудничество в областта на трудовото посредничество да се прилага ефективно преди края на 2014 г. и да контролира качеството на предоставяните услуги. Да гарантира ефективното функциониране на единния портал за заетост и да го съчетае с допълнителни мерки в подкрепа на мобилността на работната сила.

| 4. | Да изпълнява националната Стратегия за младежка заетост и предприемачество за периода 2013—2016 г. и да оцени нейната ефективност. В съответствие с целите на „гаранцията за младежта“ да осигури висококачествени възможности за заетост, чиракуване и стажове за младите хора и да подобри диалога с нерегистрираните безработни младежи. Да прилага ефективно новите образователни програми, за да повиши качеството на началното и средното образование. Да укрепи ориентацията и подкрепата за групи, изложени на риск от преждевременно напускане на училище. Да повиши съответствието между изискванията на пазара на труда и професионалното образование и обучение и висшето образование, в частност чрез задълбочаване на сътрудничеството с работодателите и подкрепата за обучението на инструкторите и наставниците. |
| --- | --- |

4.

Да изпълнява националната Стратегия за младежка заетост и предприемачество за периода 2013—2016 г. и да оцени нейната ефективност. В съответствие с целите на „гаранцията за младежта“ да осигури висококачествени възможности за заетост, чиракуване и стажове за младите хора и да подобри диалога с нерегистрираните безработни младежи. Да прилага ефективно новите образователни програми, за да повиши качеството на началното и средното образование. Да укрепи ориентацията и подкрепата за групи, изложени на риск от преждевременно напускане на училище. Да повиши съответствието между изискванията на пазара на труда и професионалното образование и обучение и висшето образование, в частност чрез задълбочаване на сътрудничеството с работодателите и подкрепата за обучението на инструкторите и наставниците.

| 5. | Да изпълнява Националния план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. и да оцени неговата ефективност спрямо всичките му цели. Да укрепи административния капацитет и координацията между службите по заетостта и социалните служби за предоставянето на интегрирани модели в подкрепа на лицата, които са изложени на риск, и да насърчи прилагането на рационализирани процедури сред публичната администрация, отговорна за схемите за минимални доходи, в подкрепа на прехода от схеми за минимален доход към трудовия пазар. Да подобри насочването на схемите в подкрепа на семейството и подпомагането на качествените услуги в полза на домакинствата с деца, които имат ниски доходи, да гарантира прогресивността и ефективността на социалните трансфери. |
| --- | --- |

5.

Да изпълнява Националния план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. и да оцени неговата ефективност спрямо всичките му цели. Да укрепи административния капацитет и координацията между службите по заетостта и социалните служби за предоставянето на интегрирани модели в подкрепа на лицата, които са изложени на риск, и да насърчи прилагането на рационализирани процедури сред публичната администрация, отговорна за схемите за минимални доходи, в подкрепа на прехода от схеми за минимален доход към трудовия пазар. Да подобри насочването на схемите в подкрепа на семейството и подпомагането на качествените услуги в полза на домакинствата с деца, които имат ниски доходи, да гарантира прогресивността и ефективността на социалните трансфери.

| 6. | Да гарантира амбициозното и бързото прилагане на Закон No 20/2013 за единството на пазара на всички административни равнища. До края на 2014 г. да приеме амбициозна реформа на професионалните услуги и на професионалните сдружения, като определи професиите, за които се изисква регистрация в професионална организация, както и прозрачността и отчетността на професионалните организации, като отвори неоправдано запазените дейности и съхрани единството на пазара по отношение на достъпа до професионални услуги и тяхното упражняване в Испания. Да намали още повече времето, разходите и броя на процедурите, необходими за учредяването на предприятие. Да отстрани неоправданите ограничения за разкриването на големи търговски обекти за продажба на дребно, по-специално като преразгледа съществуващите разпоредби за регионално планиране. Да определи източниците на финансиране за новата национална стратегия за наука, технологии и иновации и новата Държавна агенция за научни изследвания да започне да функционира. |
| --- | --- |

6.

Да гарантира амбициозното и бързото прилагане на Закон No 20/2013 за единството на пазара на всички административни равнища. До края на 2014 г. да приеме амбициозна реформа на професионалните услуги и на професионалните сдружения, като определи професиите, за които се изисква регистрация в професионална организация, както и прозрачността и отчетността на професионалните организации, като отвори неоправдано запазените дейности и съхрани единството на пазара по отношение на достъпа до професионални услуги и тяхното упражняване в Испания. Да намали още повече времето, разходите и броя на процедурите, необходими за учредяването на предприятие. Да отстрани неоправданите ограничения за разкриването на големи търговски обекти за продажба на дребно, по-специално като преразгледа съществуващите разпоредби за регионално планиране. Да определи източниците на финансиране за новата национална стратегия за наука, технологии и иновации и новата Държавна агенция за научни изследвания да започне да функционира.

| 7. | След реформата от 2013 г. да гарантира ефективното отстраняване, считано от 2014 г., на дефицита в електроенергийната система, включително, ако е необходимо чрез предприемането на допълнителни структурни мерки. Да реши проблема с неплатежоспособните платени пътни магистрали, така че разходите за държавата да бъдат сведени до минимум. До края на 2014 г. да изгради независим орган, който да допринася за оценяването на бъдещите големи инфраструктурни проекти. Да предприеме мерки за осигуряване на ефективна конкуренция в сектора на услугите за товарен и пътнически железопътен транспорт. |
| --- | --- |

7.

След реформата от 2013 г. да гарантира ефективното отстраняване, считано от 2014 г., на дефицита в електроенергийната система, включително, ако е необходимо чрез предприемането на допълнителни структурни мерки. Да реши проблема с неплатежоспособните платени пътни магистрали, така че разходите за държавата да бъдат сведени до минимум. До края на 2014 г. да изгради независим орган, който да допринася за оценяването на бъдещите големи инфраструктурни проекти. Да предприеме мерки за осигуряване на ефективна конкуренция в сектора на услугите за товарен и пътнически железопътен транспорт.

| 8. | Да прилага на всички управленски равнища препоръките на Комитета за реформа на публичната администрация. Да укрепи механизмите за контрол и да повиши прозрачността на административните решения, по-специално на регионално и местно равнище. Да завърши и контролира строго текущите мерки за борба със сивата икономика и недекларирания труд. Да приеме очакваните реформи на структурата на съдебната система и на съдебната карта и да гарантира изпълнението на приетите реформи. |
| --- | --- |

8.

Да прилага на всички управленски равнища препоръките на Комитета за реформа на публичната администрация. Да укрепи механизмите за контрол и да повиши прозрачността на административните решения, по-специално на регионално и местно равнище. Да завърши и контролира строго текущите мерки за борба със сивата икономика и недекларирания труд. Да приеме очакваните реформи на структурата на съдебната система и на съдебната карта и да гарантира изпълнението на приетите реформи.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Остават в сила за 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (OВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  OВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 81.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (OВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Препоръка на Съвета от 21 юни 2013 г. за прекратяване на положението на прекомерен бюджетен дефицит в Испания (OВ C 180, 26.6.2013 г., стр. 4).

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

(8)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

8

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/42 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/42

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Франция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Франция за 2014 г.

2014/C 247/09

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Франция за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Франция за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Франция за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Франция за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Отново на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение, в който Франция беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Отново на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение, в който Франция беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Франция, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Франция продължава да е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват специфичен мониторинг и решителни политически действия. По-специално влошаването на търговския баланс и конкурентоспособността, както и последиците от високото равнище на задлъжнялост на публичния сектор заслужават постоянно политическо внимание. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Франция, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Франция продължава да е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват специфичен мониторинг и решителни политически действия. По-специално влошаването на търговския баланс и конкурентоспособността, както и последиците от високото равнище на задлъжнялост на публичния сектор заслужават постоянно политическо внимание.

| (8) | На 5 март 2014 г. Комисията препоръча на Франция да положи допълнителни усилия, за да гарантира пълното спазване на препоръката на Съвета съгласно процедурата при прекомерен дефицит. |
| --- | --- |

(8)

На 5 март 2014 г. Комисията препоръча на Франция да положи допълнителни усилия, за да гарантира пълното спазване на препоръката на Съвета съгласно процедурата при прекомерен дефицит.

| (9) | На 7 май 2014 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 7 май 2014 г. Франция представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се коригира прекомерният дефицит до 2015 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел през 2017 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел за балансиран в структурно изражение бюджет, която е по-строга от това, което изисква Пактът за стабилност и растеж. В програмата за стабилност се предвижда намаляване на дефицита до 3 % от БВП през 2015 г., което надвишава целевата стойност, определена в препоръката на Съвета от 21 юни 2013 г. От друга страна, планираният (преизчисленият) процент на годишен напредък в постигането на средносрочната бюджетна цел е по-нисък от минималното изискване от 0,5 % от БВП. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е само частично в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. В програмата за стабилност се предвижда държавният дълг да достигне своя връх от 95,6 % от БВП през 2014 г. и 2015 г. и след това да спадне до 91,9 % през 2017 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност е реалистичен за 2014 г. и леко оптимистичен за 2015 г., като БВП се предвижда да нарасне съответно с 1,0 % и 1,7 % през тази и следващата година спрямо 1,0 % и 1,5 % според прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. През април 2014 г. независимият Върховен съвет за публичните финанси („Haut Conseil des finances publiques“) излезе със становище по отношение на макроикономическия сценарий в програмата за стабилност. В програмата за стабилност са очертани редица допълнителни мерки през 2014 г., сред които анулирането на ведомствените бюджетни кредити, които следва да се приемат като част от допълнителен бюджет, и първите резултати от плана за икономии в размер на 50 милиарда евро, обявен от правителството.
  Въз основа на това, и като се има предвид фактът, че фискалната корекция, постигната през 2013 г., е по-висока от очакваното към момента на препоръката на Комисията, може да се счита, че програмата за стабилност като цяло отговаря на препоръката на Комисията. Мерките за фискална консолидация не са достатъчно конкретни, за да гарантират надеждно корекцията на прекомерния дефицит до 2015 г., което се подкрепя от прогнозата на Комисията за дефицит от 3,4 % от БВП през следващата година и основна структурна корекция, която далеч не съответства на равнището, препоръчано от Съвета. Освен това, що се отнася до целите на правителството, съществуват рискове за постигането на по-лоши от предвидените резултати. По-специално, остават да бъдат приети част от допълнителните мерки, обявени в програмата за стабилност за 2014 г., а и планираният размер на икономии за 2015 г. е много амбициозен. Спрямо прогнозата на Комисията фискалната корекция през 2013—2014 г. е недостатъчна с 0,2 процентни пункта от БВП, изразена като (коригирана) промяна в структурното салдо, и с 0,1 процентни пункта от БВП от гледна точка на броя на мерките, определени като необходими към момента на препоръката на Съвета. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че мерките в основата на бюджетната стратегия трябва да бъдат допълнително уточнени и че са необходими допълнителни усилия, за да се спази препоръката на Съвета и да се избере подходящия курс за постигане на средносрочната бюджетна цел след това. По-специално допълнителни усилия трябва да бъдат предвидени в предстоящия закон за изменение на бюджета за 2014 г. |
| --- | --- |

(10)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се коригира прекомерният дефицит до 2015 г. и да се постигне средносрочната бюджетна цел през 2017 г. В програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел за балансиран в структурно изражение бюджет, която е по-строга от това, което изисква Пактът за стабилност и растеж. В програмата за стабилност се предвижда намаляване на дефицита до 3 % от БВП през 2015 г., което надвишава целевата стойност, определена в препоръката на Съвета от 21 юни 2013 г. От друга страна, планираният (преизчисленият) процент на годишен напредък в постигането на средносрочната бюджетна цел е по-нисък от минималното изискване от 0,5 % от БВП. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е само частично в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. В програмата за стабилност се предвижда държавният дълг да достигне своя връх от 95,6 % от БВП през 2014 г. и 2015 г. и след това да спадне до 91,9 % през 2017 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност е реалистичен за 2014 г. и леко оптимистичен за 2015 г., като БВП се предвижда да нарасне съответно с 1,0 % и 1,7 % през тази и следващата година спрямо 1,0 % и 1,5 % според прогнозите на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. През април 2014 г. независимият Върховен съвет за публичните финанси („Haut Conseil des finances publiques“) излезе със становище по отношение на макроикономическия сценарий в програмата за стабилност. В програмата за стабилност са очертани редица допълнителни мерки през 2014 г., сред които анулирането на ведомствените бюджетни кредити, които следва да се приемат като част от допълнителен бюджет, и първите резултати от плана за икономии в размер на 50 милиарда евро, обявен от правителството.

Въз основа на това, и като се има предвид фактът, че фискалната корекция, постигната през 2013 г., е по-висока от очакваното към момента на препоръката на Комисията, може да се счита, че програмата за стабилност като цяло отговаря на препоръката на Комисията. Мерките за фискална консолидация не са достатъчно конкретни, за да гарантират надеждно корекцията на прекомерния дефицит до 2015 г., което се подкрепя от прогнозата на Комисията за дефицит от 3,4 % от БВП през следващата година и основна структурна корекция, която далеч не съответства на равнището, препоръчано от Съвета. Освен това, що се отнася до целите на правителството, съществуват рискове за постигането на по-лоши от предвидените резултати. По-специално, остават да бъдат приети част от допълнителните мерки, обявени в програмата за стабилност за 2014 г., а и планираният размер на икономии за 2015 г. е много амбициозен. Спрямо прогнозата на Комисията фискалната корекция през 2013—2014 г. е недостатъчна с 0,2 процентни пункта от БВП, изразена като (коригирана) промяна в структурното салдо, и с 0,1 процентни пункта от БВП от гледна точка на броя на мерките, определени като необходими към момента на препоръката на Съвета. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че мерките в основата на бюджетната стратегия трябва да бъдат допълнително уточнени и че са необходими допълнителни усилия, за да се спази препоръката на Съвета и да се избере подходящия курс за постигане на средносрочната бюджетна цел след това. По-специално допълнителни усилия трябва да бъдат предвидени в предстоящия закон за изменение на бюджета за 2014 г.

| (11) | Предвид високия дълг, който продължава да нараства, и факта, че крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит беше удължен до 2015 г., още по-важно е стриктното изпълнение на бюджета за 2014 г. и неотклонното полагане на значителни усилия за консолидация през следващите години. По-специално увеличаването на публичните разходи следва да бъде много по-бавно от предишните години, както е планирано от правителството. Следователно съществува необходимост от допълнително уточняване на стратегията за намаляване на разходите чрез засилване на текущия преглед на разходите и чрез преосмисляне на обхвата на действията на правителството, когато е уместно. Значителни краткосрочни икономии не могат да бъдат постигнати без значително намаление на увеличените разходи за социално осигуряване, които представляват почти половината от разходите на публичния сектор.
  Това предполага ограничаване на здравните и пенсионните разходи, например чрез определяне на по-амбициозни годишни цели на разходите за здравеопазване и временно замразяване на пенсиите, както и на други социални обезщетения, както се предвижда понастоящем от правителството. Освен това с планирания нов закон за децентрализация следва да се рационализират различните административни нива във Франция, така че да се премахне административното припокриване и да се постигнат допълнителни синергии, повишена ефективност и икономии чрез сливане или елиминиране на административни нива. В това отношение структурните реформи, заложени в програмата за стабилност, не само ще влязат в сила едва в средносрочен план, макар че предвиденият в програмата график е изтеглен напред, но са също и изложени на значителни рискове по отношение на изпълнението. Контролът върху разходите на местните органи следва също да се засили, включително чрез ограничаване на годишния ръст на данъчните приходи на местното управление предвид съществуващите тавани на редица местни данъци, като същевременно стриктно се прилага планираното намаляване на предоставянето на безвъзмездни средства от централното правителство. Освен необходимостта от икономии в краткосрочен план дългосрочната устойчивост на публичните финанси също предизвиква загриженост.
  При все че публичните разходи за здравеопазване са под контрол през последните няколко години, е необходимо да се положат допълнителни усилия за подобряване на разходната ефективност на системата на здравеопазване. По-специално съществува необходимост от прилагане на политики за допълнително ограничаване на разходите, тъй като според прогнозите системата на здравеопазването ще бъде изправена пред значително увеличение на разходите в средносрочен и дългосрочен план. Областите, в които следва да се повиши ефективността, включват фармацевтичните и административните разходи, както и болничните грижи. Накрая, през декември 2013 г. беше приета пенсионна реформа с оглед осигуряване на дългосрочната устойчивост на системата. Пенсионната реформа обаче няма да бъде достатъчна за премахване на дефицита на системата, по-специално дефицитът, възникващ от схемите за държавни длъжностни лица и служители, работещи в редица контролирани от държавата дружества. Като цяло, според прогнозите на френските органи, новите пенсионни мерки ще намалят само наполовина общия дефицит на системата до приблизително 0,5 % от БВП до 2020 г. Освен това съществуват значителни рискове за размера на корекцията, тъй като макроикономическият сценарий, на който се основават тези прогнози, би могъл да се окаже твърде оптимистичен. Новосъздаденият комитет за мониторинг на пенсиите (Comité de Suivi des retraites) следва да гарантира постепенното премахване на дефицита на системата. |
| --- | --- |

(11)

Предвид високия дълг, който продължава да нараства, и факта, че крайният срок за коригиране на прекомерния дефицит беше удължен до 2015 г., още по-важно е стриктното изпълнение на бюджета за 2014 г. и неотклонното полагане на значителни усилия за консолидация през следващите години. По-специално увеличаването на публичните разходи следва да бъде много по-бавно от предишните години, както е планирано от правителството. Следователно съществува необходимост от допълнително уточняване на стратегията за намаляване на разходите чрез засилване на текущия преглед на разходите и чрез преосмисляне на обхвата на действията на правителството, когато е уместно. Значителни краткосрочни икономии не могат да бъдат постигнати без значително намаление на увеличените разходи за социално осигуряване, които представляват почти половината от разходите на публичния сектор.

Това предполага ограничаване на здравните и пенсионните разходи, например чрез определяне на по-амбициозни годишни цели на разходите за здравеопазване и временно замразяване на пенсиите, както и на други социални обезщетения, както се предвижда понастоящем от правителството. Освен това с планирания нов закон за децентрализация следва да се рационализират различните административни нива във Франция, така че да се премахне административното припокриване и да се постигнат допълнителни синергии, повишена ефективност и икономии чрез сливане или елиминиране на административни нива. В това отношение структурните реформи, заложени в програмата за стабилност, не само ще влязат в сила едва в средносрочен план, макар че предвиденият в програмата график е изтеглен напред, но са също и изложени на значителни рискове по отношение на изпълнението. Контролът върху разходите на местните органи следва също да се засили, включително чрез ограничаване на годишния ръст на данъчните приходи на местното управление предвид съществуващите тавани на редица местни данъци, като същевременно стриктно се прилага планираното намаляване на предоставянето на безвъзмездни средства от централното правителство. Освен необходимостта от икономии в краткосрочен план дългосрочната устойчивост на публичните финанси също предизвиква загриженост.

При все че публичните разходи за здравеопазване са под контрол през последните няколко години, е необходимо да се положат допълнителни усилия за подобряване на разходната ефективност на системата на здравеопазване. По-специално съществува необходимост от прилагане на политики за допълнително ограничаване на разходите, тъй като според прогнозите системата на здравеопазването ще бъде изправена пред значително увеличение на разходите в средносрочен и дългосрочен план. Областите, в които следва да се повиши ефективността, включват фармацевтичните и административните разходи, както и болничните грижи. Накрая, през декември 2013 г. беше приета пенсионна реформа с оглед осигуряване на дългосрочната устойчивост на системата. Пенсионната реформа обаче няма да бъде достатъчна за премахване на дефицита на системата, по-специално дефицитът, възникващ от схемите за държавни длъжностни лица и служители, работещи в редица контролирани от държавата дружества. Като цяло, според прогнозите на френските органи, новите пенсионни мерки ще намалят само наполовина общия дефицит на системата до приблизително 0,5 % от БВП до 2020 г. Освен това съществуват значителни рискове за размера на корекцията, тъй като макроикономическият сценарий, на който се основават тези прогнози, би могъл да се окаже твърде оптимистичен. Новосъздаденият комитет за мониторинг на пенсиите (Comité de Suivi des retraites) следва да гарантира постепенното премахване на дефицита на системата.

| (12) | Франция е сред държавите членки, в които разходите за труд са най-високи. По-специално високата данъчна тежест върху труда намалява рентабилността на предприятията и влияе отрицателно върху заетостта. С цел подпомагане на конкурентоспособността по отношение на себестойността правителството предприе редица инициативи за намаляване на данъчната тежест върху труда. През декември 2012 г. беше прието данъчно облекчение за конкурентоспособност и заетост (CICE), което отговаря на намаление на разходите за труд при възнаграждения, които са по-ниски от два пъти и половина минималната работна заплата. Друго намаление на разходите за труд с 10 милиарда евро беше обявено като част от„Пакта за отговорност и солидарност“ през януари 2014 г. Двете мерки ще възлизат на 30 милиарда евро, или 1,5 % от БВП, което е съизмеримо с общото нарастване на корпоративното облагане, отбелязано през 2010—2013 г., и ще намали само наполовина разликата между Франция и средното равнище за еврозоната по отношение на социално-осигурителните вноски, плащани от работодателя. Освен това фирмите износители, за които са характерни високи заплати, ще се възползват в по-малка степен от CICE от фирмите без износ, което отслабва ефекта на мярката за конкурентоспособността. Пактът за отговорност и солидарност включва намаляване на разходите за труд за ниски заплати, както и намаление, засягащо заплатите между 1,6 и 3,5 пъти по-високи от минималната работна заплата. Посочената мярка, която се очаква да влезе в сила от 2016 г., би имала по-пряко въздействие върху фирмите износители. Системата на определяне на заплатите във Франция често води до нарушаване на структурата на възнагражденията и ограничава възможностите на предприятията да адаптират заплатите в условията на икономически спад. Висшият съвет за финансиране на социалната закрила („Haut Conseil du financement de la Protection sociale“) направи оценка на въздействието на различни сценарии за освобождаване от социално-осигурителни вноски върху заетостта, но въздействието върху развитието на работната заплата и конкурентоспособността бе слабо засегнато.
  Въпреки широките изключения обаче, предоставени по отношение на работещите на минимално заплащане, разходите за труд при такава заплата остават високи. Тези изключения допринесоха за задържането на разходите за труд през 2013 г., което е положително развитие, но равнището на минималната работна заплата във Франция продължава да бъде високо в сравнение с останалите държавите членки. Затова минималната заплата следва да продължи да се развива по начин, който е в подкрепа на конкурентоспособността и създаването на работни места. Във Франция съществуват само няколко изключения от законоустановеното минимално заплащане и са необходими допълнителни усилия за намаляването на разходите за труд, що се отнася до уязвимите групи. |
| --- | --- |

(12)

Франция е сред държавите членки, в които разходите за труд са най-високи. По-специално високата данъчна тежест върху труда намалява рентабилността на предприятията и влияе отрицателно върху заетостта. С цел подпомагане на конкурентоспособността по отношение на себестойността правителството предприе редица инициативи за намаляване на данъчната тежест върху труда. През декември 2012 г. беше прието данъчно облекчение за конкурентоспособност и заетост (CICE), което отговаря на намаление на разходите за труд при възнаграждения, които са по-ниски от два пъти и половина минималната работна заплата. Друго намаление на разходите за труд с 10 милиарда евро беше обявено като част от„Пакта за отговорност и солидарност“ през януари 2014 г. Двете мерки ще възлизат на 30 милиарда евро, или 1,5 % от БВП, което е съизмеримо с общото нарастване на корпоративното облагане, отбелязано през 2010—2013 г., и ще намали само наполовина разликата между Франция и средното равнище за еврозоната по отношение на социално-осигурителните вноски, плащани от работодателя. Освен това фирмите износители, за които са характерни високи заплати, ще се възползват в по-малка степен от CICE от фирмите без износ, което отслабва ефекта на мярката за конкурентоспособността. Пактът за отговорност и солидарност включва намаляване на разходите за труд за ниски заплати, както и намаление, засягащо заплатите между 1,6 и 3,5 пъти по-високи от минималната работна заплата. Посочената мярка, която се очаква да влезе в сила от 2016 г., би имала по-пряко въздействие върху фирмите износители. Системата на определяне на заплатите във Франция често води до нарушаване на структурата на възнагражденията и ограничава възможностите на предприятията да адаптират заплатите в условията на икономически спад. Висшият съвет за финансиране на социалната закрила („Haut Conseil du financement de la Protection sociale“) направи оценка на въздействието на различни сценарии за освобождаване от социално-осигурителни вноски върху заетостта, но въздействието върху развитието на работната заплата и конкурентоспособността бе слабо засегнато.

Въпреки широките изключения обаче, предоставени по отношение на работещите на минимално заплащане, разходите за труд при такава заплата остават високи. Тези изключения допринесоха за задържането на разходите за труд през 2013 г., което е положително развитие, но равнището на минималната работна заплата във Франция продължава да бъде високо в сравнение с останалите държавите членки. Затова минималната заплата следва да продължи да се развива по начин, който е в подкрепа на конкурентоспособността и създаването на работни места. Във Франция съществуват само няколко изключения от законоустановеното минимално заплащане и са необходими допълнителни усилия за намаляването на разходите за труд, що се отнася до уязвимите групи.

| (13) | Франция отбелязва отстъпление в световната класация на редица международни проучвания на бизнес средата. Като част от „шоковото опростяване“, започнато през юли 2013 г., бяха положени усилия за улесняване на връзките между предприятията и администрацията, но съществува необходимост от по-нататъшно подобряване на бизнес средата. Освен това редица мерки, разгледани в рамките на плана за опростяване, все още трябва да бъдат определени и изпълнени. По-конкретно, следва да се обърне специално внимание на разпоредбите от кодекса на труда или на счетоводните правила, свързани със специфични прагови стойности според големината, които възпрепятстват растежа на френските дружества. Това може би допринася за затрудненията на МСП да постигнат размер, който би им позволил да изнасят и да правят иновации. Политическите инициативи за насърчаване на НИРД и иновации от частните дружества, по-специално данъчният кредит за научни изследвания и центровете на конкурентоспособност, досега дават смесени резултати. Спадащият дял на промишления отрасъл във френския частен сектор се изразява в стагнация на разходите за НИРД на частните дружества, въпреки значителните усилия на равнище предприятие. Вследствие на това голяма част от разходите за НИРД остава финансирана с публични средства — пряко чрез публичните научноизследователски организации или косвено чрез субсидии. Следва да бъде допълнително подобрена ефективността на съществуващите инструменти с цел да се стимулират по-големи разходи за НИРД в частните предприятия и иновации в частния сектор. По-специално, със средствата, отпуснати на центровете на конкурентоспособност, би могло по-успешно да се постига ефект от мащаба и да се подобри разпространението на иновации. Освен това ефективността на тази политика би могла да бъдат засилена, като се дава възможност на тези центрове да се превърнат в истински мрежи от фирми с положително странично въздействие. Накрая, разходите за данъчния кредит за научни изследвания се очаква да достигнат 5,8 милиарда евро през 2014 г. (близо 0,3 % от БВП). Въпреки разходите за тази мярка, не е налице последваща оценка на нейната ефективност за НИРД, която да взема предвид последните реформи. |
| --- | --- |

(13)

Франция отбелязва отстъпление в световната класация на редица международни проучвания на бизнес средата. Като част от „шоковото опростяване“, започнато през юли 2013 г., бяха положени усилия за улесняване на връзките между предприятията и администрацията, но съществува необходимост от по-нататъшно подобряване на бизнес средата. Освен това редица мерки, разгледани в рамките на плана за опростяване, все още трябва да бъдат определени и изпълнени. По-конкретно, следва да се обърне специално внимание на разпоредбите от кодекса на труда или на счетоводните правила, свързани със специфични прагови стойности според големината, които възпрепятстват растежа на френските дружества. Това може би допринася за затрудненията на МСП да постигнат размер, който би им позволил да изнасят и да правят иновации. Политическите инициативи за насърчаване на НИРД и иновации от частните дружества, по-специално данъчният кредит за научни изследвания и центровете на конкурентоспособност, досега дават смесени резултати. Спадащият дял на промишления отрасъл във френския частен сектор се изразява в стагнация на разходите за НИРД на частните дружества, въпреки значителните усилия на равнище предприятие. Вследствие на това голяма част от разходите за НИРД остава финансирана с публични средства — пряко чрез публичните научноизследователски организации или косвено чрез субсидии. Следва да бъде допълнително подобрена ефективността на съществуващите инструменти с цел да се стимулират по-големи разходи за НИРД в частните предприятия и иновации в частния сектор. По-специално, със средствата, отпуснати на центровете на конкурентоспособност, би могло по-успешно да се постига ефект от мащаба и да се подобри разпространението на иновации. Освен това ефективността на тази политика би могла да бъдат засилена, като се дава възможност на тези центрове да се превърнат в истински мрежи от фирми с положително странично въздействие. Накрая, разходите за данъчния кредит за научни изследвания се очаква да достигнат 5,8 милиарда евро през 2014 г. (близо 0,3 % от БВП). Въпреки разходите за тази мярка, не е налице последваща оценка на нейната ефективност за НИРД, която да взема предвид последните реформи.

| (14) | Макар че пречките, свързани с правни форми, изисквания за дялово участие или тарифи, са премахнати за определени професии (напр. ветеринарни лекари, счетоводители) и посредством неотдавнашния Закон за потреблението са приети нови мерки за повишаване на конкуренцията, все още има значителни препятствия за навлизане в повечето професии или за тяхното упражняване (напр. таксита, сектора на здравеопазването, нотариусите и юридическите професии в по-общ план). Принципът на numerus clausus за достъп до много професии (лекари, фармацевти и др.) все още пречи на достъпа до услуги и може да бъде преразгледан, без да се излагат на риск качеството и безопасността. До момента не е извършена цялостна оценка на необходимостта и пропорционалността на ограниченията, засягащи регулираните професии. В сектора на търговията на дребно все още остават утежнени изисквания за получаване на разрешение за откриване на търговски обекти, по-специално поради градоустройствени регулации, и забрана за продажби на загуба, което има неблагоприятно въздействие върху конкуренцията и потребителите. Към момента няма приети конкретни мерки от Франция за премахване на пречките за навлизане на пазара в сектора на търговията на дребно. По отношение на доставките на електроенергия и газ е в ход постепенна отмяна на регулираните цени за небитови клиенти. Все още са налице регулирани цени за домакинствата, като по отношение на електроенергията те са определени под нивата на разходи, като по този начин се ограничава достъпът на алтернативни доставчици. Що се отнася до енергийните междусистемни връзки, текущите проекти, по-специално с Испания, следва да бъдат реализирани с цел засилване на електропреносните и газопреносните мрежи със съседните държави. В железопътния сектор бариерите пред навлизането на пазара все още възпрепятстват ефективното функциониране на пазара. Франция не е отворила за конкуренция своя вътрешен пазар за пътнически железопътен превоз, с изключение на международните услуги, където са налице няколко нови участници. Тя започна реформа на железопътна система с оглед повишаване на финансовата ѝ устойчивост. През октомври 2013 г. беше представен проектозакон, който понастоящем се обсъжда от парламента. Сред представените мерки е създаването на функцията на пълноправен управител на инфраструктура във вертикално интегрирана структура, включваща историческия оператор. Тази нова структура може да попречи на достъпа до мрежата на алтернативните оператори. |
| --- | --- |

(14)

Макар че пречките, свързани с правни форми, изисквания за дялово участие или тарифи, са премахнати за определени професии (напр. ветеринарни лекари, счетоводители) и посредством неотдавнашния Закон за потреблението са приети нови мерки за повишаване на конкуренцията, все още има значителни препятствия за навлизане в повечето професии или за тяхното упражняване (напр. таксита, сектора на здравеопазването, нотариусите и юридическите професии в по-общ план). Принципът на numerus clausus за достъп до много професии (лекари, фармацевти и др.) все още пречи на достъпа до услуги и може да бъде преразгледан, без да се излагат на риск качеството и безопасността. До момента не е извършена цялостна оценка на необходимостта и пропорционалността на ограниченията, засягащи регулираните професии. В сектора на търговията на дребно все още остават утежнени изисквания за получаване на разрешение за откриване на търговски обекти, по-специално поради градоустройствени регулации, и забрана за продажби на загуба, което има неблагоприятно въздействие върху конкуренцията и потребителите. Към момента няма приети конкретни мерки от Франция за премахване на пречките за навлизане на пазара в сектора на търговията на дребно. По отношение на доставките на електроенергия и газ е в ход постепенна отмяна на регулираните цени за небитови клиенти. Все още са налице регулирани цени за домакинствата, като по отношение на електроенергията те са определени под нивата на разходи, като по този начин се ограничава достъпът на алтернативни доставчици. Що се отнася до енергийните междусистемни връзки, текущите проекти, по-специално с Испания, следва да бъдат реализирани с цел засилване на електропреносните и газопреносните мрежи със съседните държави. В железопътния сектор бариерите пред навлизането на пазара все още възпрепятстват ефективното функциониране на пазара. Франция не е отворила за конкуренция своя вътрешен пазар за пътнически железопътен превоз, с изключение на международните услуги, където са налице няколко нови участници. Тя започна реформа на железопътна система с оглед повишаване на финансовата ѝ устойчивост. През октомври 2013 г. беше представен проектозакон, който понастоящем се обсъжда от парламента. Сред представените мерки е създаването на функцията на пълноправен управител на инфраструктура във вертикално интегрирана структура, включваща историческия оператор. Тази нова структура може да попречи на достъпа до мрежата на алтернативните оператори.

| (15) | Във Франция общата данъчна тежест е висока и продължава да расте. През 2013 г. съотношението между данъчните приходи и БВП достигна 45,9 % — едно от най-високите в Съюза, с увеличение от 3,3 процентни пункта от началото на фискалната консолидация през 2010 г. В този контекст специална комисия („Assises de la fiscalité“) даде предложения за реформа на данъчната система. Досега е постигнат скромен напредък в намаляването на законоустановените ставки на подоходния и корпоративния данък и увеличаването на ефикасността на ДДС. Вместо това временната допълнителна такса върху големите дружества е удължена до 2015 г., което ще доведе до съвкупна законоустановена максимална ставка на корпоративния данък от 38,1 % (законоустановената ставка вече е една от най-високите в Съюза в размер на 33,3 %). Правителството обяви постепенното премахване на корпоративната вноска за социална солидарност („C3S“) и поетапно намаляване на законоустановената ставка на 28 % до 2020 г. По отношение на последната мярка няма подробна информация за точния момент на прилагането ѝ. През последната година е постигнат също така ограничен напредък в намаляването и рационализиране на данъчните разходи в областта на подоходното облагане. Въпреки постигнатия известен напредък в областта на данъчното облагане, свързано с околната среда (напр. постепенното въвеждане на въглероден данък или „сontribution climat énergie“), делът на този вид данъчно облагане в БВП продължава да е нисък. По-специално, акцизите във Франция не се индексират с инфлацията и някои значителни вредни за околната среда субсидии, като преференциалната тарифа на акциза върху дизелово гориво, продължават да съществуват. Накрая, през 2013 г. не бяха предприети допълнителни мерки, за отстраняване на елементите в корпоративното облагане, благоприятстващи задлъжнялостта, с оглед предотвратяване на по-нататъшно увеличаване на частната задлъжнялост. |
| --- | --- |

(15)

Във Франция общата данъчна тежест е висока и продължава да расте. През 2013 г. съотношението между данъчните приходи и БВП достигна 45,9 % — едно от най-високите в Съюза, с увеличение от 3,3 процентни пункта от началото на фискалната консолидация през 2010 г. В този контекст специална комисия („Assises de la fiscalité“) даде предложения за реформа на данъчната система. Досега е постигнат скромен напредък в намаляването на законоустановените ставки на подоходния и корпоративния данък и увеличаването на ефикасността на ДДС. Вместо това временната допълнителна такса върху големите дружества е удължена до 2015 г., което ще доведе до съвкупна законоустановена максимална ставка на корпоративния данък от 38,1 % (законоустановената ставка вече е една от най-високите в Съюза в размер на 33,3 %). Правителството обяви постепенното премахване на корпоративната вноска за социална солидарност („C3S“) и поетапно намаляване на законоустановената ставка на 28 % до 2020 г. По отношение на последната мярка няма подробна информация за точния момент на прилагането ѝ. През последната година е постигнат също така ограничен напредък в намаляването и рационализиране на данъчните разходи в областта на подоходното облагане. Въпреки постигнатия известен напредък в областта на данъчното облагане, свързано с околната среда (напр. постепенното въвеждане на въглероден данък или „сontribution climat énergie“), делът на този вид данъчно облагане в БВП продължава да е нисък. По-специално, акцизите във Франция не се индексират с инфлацията и някои значителни вредни за околната среда субсидии, като преференциалната тарифа на акциза върху дизелово гориво, продължават да съществуват. Накрая, през 2013 г. не бяха предприети допълнителни мерки, за отстраняване на елементите в корпоративното облагане, благоприятстващи задлъжнялостта, с оглед предотвратяване на по-нататъшно увеличаване на частната задлъжнялост.

| (16) | Независимо от предприемането на редица политически мерки във Франция, ситуацията на пазара на труда продължи да се влошава през 2013 г. и все още са налице значителни предизвикателства. Безработицата продължи да нараства до 10,3 % през 2013 г. (спрямо 7,5 % през 2008 г.). Пазарът на труда във Франция продължава да бъде сегментиран, с много ниски нива на преход от временни към постоянни договори (вероятността от преминаване от временна на постоянна работа през 2010 г. беше едва 10,6 %, в сравнение с 25,9 % средно за Съюза). Междуотрасловото споразумение за осигуряване на работни места намери израз в закон, приет през юли 2013 г. Макар че тази реформа представлява положителна стъпка, на този етап въздействието ѝ остава неравно. По-специално много малко дружества използваха споразуменията на дружествено равнище, създадени от закона, за да увеличат гъвкавостта на условията на труд в случай на временни икономически затруднения. Все пак броят на уволненията, за които са се обърнали към съда, е намалял значително. Въпреки че през 2014 г. се състояха преговори между социалните партньори за реформа на системата за обезщетения при безработица, от новото споразумение не се очаква значително намаляване на дефицита на системата. Кумулираният дефицит на системата за обезщетения при безработица, който бе близо 1 % от БВП през 2013 г., налага приемането на допълнителни структурни мерки за гарантиране на нейната устойчивост. По-специално, някои елементи, като например условията за допустимост, постепенното намаляване на обезщетенията с времето или коефициентите на заместване за работниците с най-високи възнаграждения, бяха само незначително променени след последното споразумение между социалните партньори от март 2014 г., и те следва да бъдат допълнително адаптирани, за да се гарантират адекватни стимули за работа. Благодарение на последователните пенсионни реформи, през последните три години се наблюдава постоянно нарастване на процента на заетост на работниците на възраст между 55 и 64 години.
  Въпреки това процентът на заетост сред по-възрастните работници във Франция (45,6 % през 2013 г.) остава доста под средния за Съюза (- 4,5 процентни пункта под средното равнище), като само 55 % от по-възрастните работници във Франция се пенсионират непосредствено след приключване на заетостта (2008—2011 г.). В резултат на това равнището на безработица за тази група се е увеличило значително през последните няколко години. Следователно съществува необходимост от засилване на мерките за подобряване на тяхната пригодност за заетост в рамките на преглед на стимулите за тях да останат или да се върнат на работа. |
| --- | --- |

(16)

Независимо от предприемането на редица политически мерки във Франция, ситуацията на пазара на труда продължи да се влошава през 2013 г. и все още са налице значителни предизвикателства. Безработицата продължи да нараства до 10,3 % през 2013 г. (спрямо 7,5 % през 2008 г.). Пазарът на труда във Франция продължава да бъде сегментиран, с много ниски нива на преход от временни към постоянни договори (вероятността от преминаване от временна на постоянна работа през 2010 г. беше едва 10,6 %, в сравнение с 25,9 % средно за Съюза). Междуотрасловото споразумение за осигуряване на работни места намери израз в закон, приет през юли 2013 г. Макар че тази реформа представлява положителна стъпка, на този етап въздействието ѝ остава неравно. По-специално много малко дружества използваха споразуменията на дружествено равнище, създадени от закона, за да увеличат гъвкавостта на условията на труд в случай на временни икономически затруднения. Все пак броят на уволненията, за които са се обърнали към съда, е намалял значително. Въпреки че през 2014 г. се състояха преговори между социалните партньори за реформа на системата за обезщетения при безработица, от новото споразумение не се очаква значително намаляване на дефицита на системата. Кумулираният дефицит на системата за обезщетения при безработица, който бе близо 1 % от БВП през 2013 г., налага приемането на допълнителни структурни мерки за гарантиране на нейната устойчивост. По-специално, някои елементи, като например условията за допустимост, постепенното намаляване на обезщетенията с времето или коефициентите на заместване за работниците с най-високи възнаграждения, бяха само незначително променени след последното споразумение между социалните партньори от март 2014 г., и те следва да бъдат допълнително адаптирани, за да се гарантират адекватни стимули за работа. Благодарение на последователните пенсионни реформи, през последните три години се наблюдава постоянно нарастване на процента на заетост на работниците на възраст между 55 и 64 години.

Въпреки това процентът на заетост сред по-възрастните работници във Франция (45,6 % през 2013 г.) остава доста под средния за Съюза (- 4,5 процентни пункта под средното равнище), като само 55 % от по-възрастните работници във Франция се пенсионират непосредствено след приключване на заетостта (2008—2011 г.). В резултат на това равнището на безработица за тази група се е увеличило значително през последните няколко години. Следователно съществува необходимост от засилване на мерките за подобряване на тяхната пригодност за заетост в рамките на преглед на стимулите за тях да останат или да се върнат на работа.

| (17) | Проучването за 2013 г. на Програмата за международно оценяване на учениците показа, че неравенство в образованието във Франция е сред най-високите в страните от ОИСР. Една шеста от младите хора във Франция напускат системата на образование и обучение без квалификация. Това е особено обезпокоително, тъй като процентът на безработица сред младите хора беше 25,5 % в края на 2013 г., като рискът от безработица е почти два пъти по-висок за най-слабо квалифицираните млади хора. Инициативите за насърчаване на чиракуването следва да достигат по-специално най-слабо квалифицираните млади хора. Известен напредък в решаването на този въпрос беше отбелязан чрез стартирането на реформата на задължителното образование през юли 2013 г. и приемането на закон за професионалното образование и ученето през целия живот през март 2014 г. Твърде рано е обаче да се прецени дали тези мерки действително ще намалят неравенствата в образователната система, а новият план, обявен през януари 2014 г. и насочен към долния курс на средното образование в училищата в области в неравностойно положение, все още предстои да бъде приложен. На последно място, преходът от училище към работа е улеснен, но броят на стажантите се е понижил през 2012 г. и тези, които се възползват от схемите, все по-често са студенти от висшите учебни заведения. |
| --- | --- |

(17)

Проучването за 2013 г. на Програмата за международно оценяване на учениците показа, че неравенство в образованието във Франция е сред най-високите в страните от ОИСР. Една шеста от младите хора във Франция напускат системата на образование и обучение без квалификация. Това е особено обезпокоително, тъй като процентът на безработица сред младите хора беше 25,5 % в края на 2013 г., като рискът от безработица е почти два пъти по-висок за най-слабо квалифицираните млади хора. Инициативите за насърчаване на чиракуването следва да достигат по-специално най-слабо квалифицираните млади хора. Известен напредък в решаването на този въпрос беше отбелязан чрез стартирането на реформата на задължителното образование през юли 2013 г. и приемането на закон за професионалното образование и ученето през целия живот през март 2014 г. Твърде рано е обаче да се прецени дали тези мерки действително ще намалят неравенствата в образователната система, а новият план, обявен през януари 2014 г. и насочен към долния курс на средното образование в училищата в области в неравностойно положение, все още предстои да бъде приложен. На последно място, преходът от училище към работа е улеснен, но броят на стажантите се е понижил през 2012 г. и тези, които се възползват от схемите, все по-често са студенти от висшите учебни заведения.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Франция, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС, предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Франция. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика във Франция, но и съответствието им с правилата и насоките на ЕС, предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (19) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (20) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 1—6 по-долу.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Франция също следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Франция също следва да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Франция да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да укрепи бюджетната стратегия, включително чрез допълнително уточняване на съответните мерки, за 2014 г. и след това, за да гарантира коригирането на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г. чрез постигане на структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Трайната корекция на фискалните дисбаланси изисква надеждно прилагане на амбициозни структурни реформи с цел повишаване на капацитета за адаптиране и насърчаване на растежа и заетостта. След коригирането на прекомерния дефицит да се стреми към структурна корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел от най-малко 0,5 % годишно, даже и повече при благоприятни икономически условия или ако е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, с цел установяването на устойчива низходяща тенденция на високото съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Да увеличи усилията за постигане на по-добра ефективност във всички подсектори на държавното управление, включително посредством преразглеждане, когато е уместно, на обхвата на действията на правителството. По-специално да предприеме стъпки да намали значително, като започне от 2015 г., нарасналите разходи за социално осигуряване, например чрез въвеждане на по-амбициозни годишни разходни цели за здравеопазването, овладяване на пенсионните разходи и рационализиране на семейните обезщетения и помощите за жилищно настаняване. Да определи точен график на текущия процес на децентрализация и да предприеме първи стъпки до декември 2014 г. с оглед на премахването на административното дублиране, улесняването на сливанията между местните администрации и изясняване на отговорностите на всяко ниво на местното управление. Да увеличи стимулите за оптимизиране на разходите на местното управление, като въведе таван на годишния ръст на данъчните приходи на местното управление и същевременно намалява по план безвъзмездните средства от правителството. Освен необходимите краткосрочни икономии, да предприеме стъпки за справяне с ръста на публичните разходи за здравеопазване, предвиден в средносрочен и дългосрочен план, в т.ч. в областта на разходите за фармацевтични продукти, както и да вземе допълнителни мерки, когато и където е необходимо, по отношение на всички режими на пенсионната система с цел привеждането ѝ в равновесие до 2020 г. по устойчив начин, със специален акцент върху съществуващите специални режими и допълнителните пенсионни схеми. |
| --- | --- |

1.

Да укрепи бюджетната стратегия, включително чрез допълнително уточняване на съответните мерки, за 2014 г. и след това, за да гарантира коригирането на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г. чрез постигане на структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Трайната корекция на фискалните дисбаланси изисква надеждно прилагане на амбициозни структурни реформи с цел повишаване на капацитета за адаптиране и насърчаване на растежа и заетостта. След коригирането на прекомерния дефицит да се стреми към структурна корекция за постигане на средносрочната бюджетна цел от най-малко 0,5 % годишно, даже и повече при благоприятни икономически условия или ако е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, с цел установяването на устойчива низходяща тенденция на високото съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП. Да увеличи усилията за постигане на по-добра ефективност във всички подсектори на държавното управление, включително посредством преразглеждане, когато е уместно, на обхвата на действията на правителството. По-специално да предприеме стъпки да намали значително, като започне от 2015 г., нарасналите разходи за социално осигуряване, например чрез въвеждане на по-амбициозни годишни разходни цели за здравеопазването, овладяване на пенсионните разходи и рационализиране на семейните обезщетения и помощите за жилищно настаняване. Да определи точен график на текущия процес на децентрализация и да предприеме първи стъпки до декември 2014 г. с оглед на премахването на административното дублиране, улесняването на сливанията между местните администрации и изясняване на отговорностите на всяко ниво на местното управление. Да увеличи стимулите за оптимизиране на разходите на местното управление, като въведе таван на годишния ръст на данъчните приходи на местното управление и същевременно намалява по план безвъзмездните средства от правителството. Освен необходимите краткосрочни икономии, да предприеме стъпки за справяне с ръста на публичните разходи за здравеопазване, предвиден в средносрочен и дългосрочен план, в т.ч. в областта на разходите за фармацевтични продукти, както и да вземе допълнителни мерки, когато и където е необходимо, по отношение на всички режими на пенсионната система с цел привеждането ѝ в равновесие до 2020 г. по устойчив начин, със специален акцент върху съществуващите специални режими и допълнителните пенсионни схеми.

| 2. | Да гарантира трайното намаление на разходите за труд, произтичащо от „crédit d'impôt compétitivité emploi“. Да предприеме действия за допълнително намаляване на плащаните от работодателя социално-осигурителни вноски в съответствие с ангажиментите, поети в рамките на Пакта за отговорност и солидарност, като гарантира, че никакви други мерки нямат обратен ефект и че заложените понастоящем цели се запазват. Да направи допълнителна оценка на икономическото въздействие на освобождаването от социално-осигурителни вноски, като поставя акцент върху заетостта, ръста на заплащането и конкурентоспособността, и при необходимост да вземе подходящи мерки. Да намали допълнително на разходите за труд по неутрален за бюджета начин, а именно в долния край на скалата на заплащанията, по-специално чрез целеви намаления на социално-осигурителните вноски за сметка на работодателя, като се вземат предвид различните схеми за подпомагане на заплащането. |
| --- | --- |

2.

Да гарантира трайното намаление на разходите за труд, произтичащо от „crédit d'impôt compétitivité emploi“. Да предприеме действия за допълнително намаляване на плащаните от работодателя социално-осигурителни вноски в съответствие с ангажиментите, поети в рамките на Пакта за отговорност и солидарност, като гарантира, че никакви други мерки нямат обратен ефект и че заложените понастоящем цели се запазват. Да направи допълнителна оценка на икономическото въздействие на освобождаването от социално-осигурителни вноски, като поставя акцент върху заетостта, ръста на заплащането и конкурентоспособността, и при необходимост да вземе подходящи мерки. Да намали допълнително на разходите за труд по неутрален за бюджета начин, а именно в долния край на скалата на заплащанията, по-специално чрез целеви намаления на социално-осигурителните вноски за сметка на работодателя, като се вземат предвид различните схеми за подпомагане на заплащането.

| 3. | Да опрости административните, фискалните и счетоводните правила за дружествата и да предприеме до декември 2014 г. конкретни мерки за прилагане на текущия правителствен „план за опростяване“. Да премахне регулаторните препятствия пред растежа на дружествата, по-специално чрез преглед на критериите, основани на тяхната големина, в регулаторните актове, за да се избегнат праговите ефекти. Да предприеме стъпки за опростяване и подобряване на ефективността на политиката в областта на иновациите, по-специално чрез оценки, в които да се вземат предвид последните реформи, и при необходимост чрез адаптиране на „crédit d’impôt recherche“. Да гарантира, че ресурсите се насочват към най-ефективните центрове на конкурентоспособност, и да насърчава допълнително икономическото въздействие на иновациите, разработени в центровете. |
| --- | --- |

3.

Да опрости административните, фискалните и счетоводните правила за дружествата и да предприеме до декември 2014 г. конкретни мерки за прилагане на текущия правителствен „план за опростяване“. Да премахне регулаторните препятствия пред растежа на дружествата, по-специално чрез преглед на критериите, основани на тяхната големина, в регулаторните актове, за да се избегнат праговите ефекти. Да предприеме стъпки за опростяване и подобряване на ефективността на политиката в областта на иновациите, по-специално чрез оценки, в които да се вземат предвид последните реформи, и при необходимост чрез адаптиране на „crédit d’impôt recherche“. Да гарантира, че ресурсите се насочват към най-ефективните центрове на конкурентоспособност, и да насърчава допълнително икономическото въздействие на иновациите, разработени в центровете.

| 4. | Да премахне неоснователните ограничения по отношение на достъпа до регулираните професии и тяхното упражняване и да намали разходите за навлизане на пазара, както и да насърчи конкуренцията в областта на услугите. Да предприеме по-нататъшни действия за намаляване на регулаторната тежест, засягаща функционирането на сектора на търговията на дребно, по-специално чрез опростяване на системата на разрешения за откриване на търговски обекти и премахване на забраната за продажба на загуба. Като поддържа едновременно достъпни условия за уязвимите групи от населението, да гарантира, че регулираните тарифи за газ и електроенергия за битови потребители са определени на адекватно равнище, което не представлява пречка за конкуренцията. Да увеличи капацитета на електро- и газовите междусистемни връзки с Испания; по-специално, да увеличи капацитета на газовите междусистемни връзки за пълноценно интегриране на иберийския газов пазар с европейския пазар. В железопътния сектор да гарантира независимостта на новия „единен управител на инфраструктурата“ спрямо историческия оператор и да предприеме стъпки за отваряне за конкуренцията на пазара на вътрешните услуги за пътнически превоз, в съответствие с разпоредбите и графика, които ще се бъдат заложени в подготвяните директиви. |
| --- | --- |

4.

Да премахне неоснователните ограничения по отношение на достъпа до регулираните професии и тяхното упражняване и да намали разходите за навлизане на пазара, както и да насърчи конкуренцията в областта на услугите. Да предприеме по-нататъшни действия за намаляване на регулаторната тежест, засягаща функционирането на сектора на търговията на дребно, по-специално чрез опростяване на системата на разрешения за откриване на търговски обекти и премахване на забраната за продажба на загуба. Като поддържа едновременно достъпни условия за уязвимите групи от населението, да гарантира, че регулираните тарифи за газ и електроенергия за битови потребители са определени на адекватно равнище, което не представлява пречка за конкуренцията. Да увеличи капацитета на електро- и газовите междусистемни връзки с Испания; по-специално, да увеличи капацитета на газовите междусистемни връзки за пълноценно интегриране на иберийския газов пазар с европейския пазар. В железопътния сектор да гарантира независимостта на новия „единен управител на инфраструктурата“ спрямо историческия оператор и да предприеме стъпки за отваряне за конкуренцията на пазара на вътрешните услуги за пътнически превоз, в съответствие с разпоредбите и графика, които ще се бъдат заложени в подготвяните директиви.

| 5. | Да намали данъчната тежест върху труда и да увеличи усилията за опростяване и повишаване на ефективността на данъчната система. За тази цел, като започне от бюджета за 2015 г., да вземе следните мерки: да премахне неефективните разходи, свързани с подоходното и корпоративното облагане, въз основа на последните оценки и инициативата „Assises de la fiscalité“, като същевременно намали законоустановените ставки; да предприеме допълнителни мерки за премахване на елементите в корпоративното облагане, благоприятстващи задлъжнялостта; да разшири данъчната основа, по-специално на потреблението; постепенно да премахне вредните за околната среда субсидии. |
| --- | --- |

5.

Да намали данъчната тежест върху труда и да увеличи усилията за опростяване и повишаване на ефективността на данъчната система. За тази цел, като започне от бюджета за 2015 г., да вземе следните мерки: да премахне неефективните разходи, свързани с подоходното и корпоративното облагане, въз основа на последните оценки и инициативата „Assises de la fiscalité“, като същевременно намали законоустановените ставки; да предприеме допълнителни мерки за премахване на елементите в корпоративното облагане, благоприятстващи задлъжнялостта; да разшири данъчната основа, по-специално на потреблението; постепенно да премахне вредните за околната среда субсидии.

| 6. | Да предприеме допълнителни мерки за преодоляване на липсата на гъвкавост на пазара на труда, в частност да вземе мерки за реформиране на условията на „accords de maintien de l’emploi“, така че да бъдат възприети в по-висока степен от дружества, които са изправени пред трудности. Да предприеме допълнителни мерки за реформа на системата за обезщетения при безработица, след консултации със социалните партньори, за да се гарантира нейната устойчивост, като същевременно се гарантира, че тя осигурява адекватни стимули за завръщане на работа. Да направи необходимото по-възрастните работници да се ползват от адекватно консултиране и обучение и да преразгледа съответните специални режими за обезщетения при безработица във връзка с положението им на пазара на труда. |
| --- | --- |

6.

Да предприеме допълнителни мерки за преодоляване на липсата на гъвкавост на пазара на труда, в частност да вземе мерки за реформиране на условията на „accords de maintien de l’emploi“, така че да бъдат възприети в по-висока степен от дружества, които са изправени пред трудности. Да предприеме допълнителни мерки за реформа на системата за обезщетения при безработица, след консултации със социалните партньори, за да се гарантира нейната устойчивост, като същевременно се гарантира, че тя осигурява адекватни стимули за завръщане на работа. Да направи необходимото по-възрастните работници да се ползват от адекватно консултиране и обучение и да преразгледа съответните специални режими за обезщетения при безработица във връзка с положението им на пазара на труда.

| 7. | Да продължи да модернизира професионалното образование и обучение, да осъществи реформата на задължителното образование и да предприеме допълнителни действия за намаляване на неравенствата в образованието, по-специално чрез засилване на мерките относно преждевременното напускане на училище. Да гарантира, че активните политики на пазара на труда оказват ефективна подкрепа на най-уязвимите групи. Да подобри прехода от училище към работа, по-специално чрез увеличаване на мерките за по-нататъшно развитие на чиракуването, с особен акцент върху нискоквалифицираната работна ръка. |
| --- | --- |

7.

Да продължи да модернизира професионалното образование и обучение, да осъществи реформата на задължителното образование и да предприеме допълнителни действия за намаляване на неравенствата в образованието, по-специално чрез засилване на мерките относно преждевременното напускане на училище. Да гарантира, че активните политики на пазара на труда оказват ефективна подкрепа на най-уязвимите групи. Да подобри прехода от училище към работа, по-специално чрез увеличаване на мерките за по-нататъшно развитие на чиракуването, с особен акцент върху нискоквалифицираната работна ръка.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 27.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/50

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Хърватия за 2014 година и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Хърватия за 2014 година

2014/C 247/10

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | Хърватия участва в европейския семестър през 2013 г. на доброволни и неофициални начала, като представи икономическа програма. Не бяха изготвени специфични за държавата препоръки. На 21 юни 2013 г. Съветът прие заключения, приветстващи икономическата програма на Хърватия, като подчерта, че от Хърватия се очаква да отбележи напредък в посока на изпълнение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж и че тя трябва да поеме по надеждния път на консолидация при същевременно запазване на разходите за ускоряване на растежа и осигуряване на възможност за съфинансиране на притока от средства по линия на фондовете на ЕС. |
| --- | --- |

(4)

Хърватия участва в европейския семестър през 2013 г. на доброволни и неофициални начала, като представи икономическа програма. Не бяха изготвени специфични за държавата препоръки. На 21 юни 2013 г. Съветът прие заключения, приветстващи икономическата програма на Хърватия, като подчерта, че от Хърватия се очаква да отбележи напредък в посока на изпълнение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж и че тя трябва да поеме по надеждния път на консолидация при същевременно запазване на разходите за ускоряване на растежа и осигуряване на възможност за съфинансиране на притока от средства по линия на фондовете на ЕС.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията прие, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Хърватия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията прие, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Хърватия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Хърватия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дават основание да се заключи, че в Хърватия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват специфичен мониторинг и решителни политически действия. По-специално са необходими политически действия по отношение на слабостите, възникващи от значителни външни задължения, спад в равнището на износа, висока задлъжнялост на дружествата и бързо растящ консолидиран държавен дълг, всичко това в контекст на нисък растеж и слаб капацитет за приспособяване. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Хърватия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дават основание да се заключи, че в Хърватия са налице прекомерни макроикономически дисбаланси, които изискват специфичен мониторинг и решителни политически действия. По-специално са необходими политически действия по отношение на слабостите, възникващи от значителни външни задължения, спад в равнището на износа, висока задлъжнялост на дружествата и бързо растящ консолидиран държавен дълг, всичко това в контекст на нисък растеж и слаб капацитет за приспособяване.

| (8) | На 24 април 2014 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 24 април 2014 г. Хърватия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е до 2016 г. да се коригира прекомерният дефицит, като същевременно се осъществи завръщане към устойчив икономически растеж. Това се предвижда да бъде постигнато чрез непрекъснато намаляване на дефицита от 4,9 % от БВП през 2013 г. до под 3 % от БВП до 2016 г., когато е крайният срок за корекция на прекомерния дефицит. Програмата за конвергенция предвижда през 2014 г. държавният дълг да достигне връх от приблизително 72 % от БВП, да отбележи малък спад през следващата година и да се стабилизира след това. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция е оптимистичен за целия период на програмата. Според сценария на програмата за конвергенция БВП ще остане непроменен през 2014 г., като се очаква умерен растеж от 1,2 % през 2015 г., докато според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. ще има съответно спад от 0,6 % и нарастване с 0,7 %. Цифрите на бюджетната прогноза в програмата за конвергенция се отклоняват от стандартите на Европейската система от национални и регионални сметки (ESA), което води до несъответствие с предишни данни и с макроикономическия сценарий и пречи на адекватното сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Освен това програмата за конвергенция не предоставя достатъчно подробности относно мерките за консолидация за 2015 г. и 2016 г., особено по отношение на разходите. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. номиналният дефицит се очаква да достигне 3,8 % и 3,1 % от БВП съответно през 2014 г. и 2015 г. След съответната корекция, за да се направят тези прогнози сравними с целевите стойности, определени в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (т.е. без въздействието от прехвърлянето на втория стълб от пенсионните активи), прогнозата на Комисията за дефицита през 2014 г. би била 4,6 % от БВП и 3,8 % през 2015 г.
  Тъй като програмата за конвергенция е първият доклад относно действията, предприети от компетентните органи след откриването на процедурата при прекомерен дефицит на 28 януари 2014 г., Комисията оцени действията, предприети от Хърватия, в съобщение, публикувано на 2 юни 2014 г. По-специално се предвижда водещата цел да бъде постигната през 2014 г., докато дефицитът се очаква да бъде малко над целевата стойност през 2015 г. Подобрението на структурното бюджетно салдо е малко по-малко от това, което се изисква както през 2014 г., така и през 2015 г. Накрая, макар че промяната в коригираното структурно салдо е по-ниска от препоръчаната стойност, се смята, че усилието, измерено съгласно базовия обем от дискреционни мерки, ще бъде постигнато през 2014 г. и през 2015 г. С цел намаляване на отрицателното въздействие върху растежа и засилване на устойчивостта на консолидацията е оправдано по-голямо внимание към качеството на мерките и преминаване към мерки, насочени към на разходите. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че макар Хърватия да е предприела ефективни действия до 30 април 2014 г., за да коригира прекомерния си дефицит, както се препоръчва, са необходими допълнителни усилия, за да изпълни препоръката в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за коригиране на прекомерния дефицит до 2016 г. и за осигуряване на надеждността на корекцията. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е до 2016 г. да се коригира прекомерният дефицит, като същевременно се осъществи завръщане към устойчив икономически растеж. Това се предвижда да бъде постигнато чрез непрекъснато намаляване на дефицита от 4,9 % от БВП през 2013 г. до под 3 % от БВП до 2016 г., когато е крайният срок за корекция на прекомерния дефицит. Програмата за конвергенция предвижда през 2014 г. държавният дълг да достигне връх от приблизително 72 % от БВП, да отбележи малък спад през следващата година и да се стабилизира след това. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за конвергенция е оптимистичен за целия период на програмата. Според сценария на програмата за конвергенция БВП ще остане непроменен през 2014 г., като се очаква умерен растеж от 1,2 % през 2015 г., докато според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. ще има съответно спад от 0,6 % и нарастване с 0,7 %. Цифрите на бюджетната прогноза в програмата за конвергенция се отклоняват от стандартите на Европейската система от национални и регионални сметки (ESA), което води до несъответствие с предишни данни и с макроикономическия сценарий и пречи на адекватното сравнение с прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Освен това програмата за конвергенция не предоставя достатъчно подробности относно мерките за консолидация за 2015 г. и 2016 г., особено по отношение на разходите. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. номиналният дефицит се очаква да достигне 3,8 % и 3,1 % от БВП съответно през 2014 г. и 2015 г. След съответната корекция, за да се направят тези прогнози сравними с целевите стойности, определени в рамките на процедурата при прекомерен дефицит (т.е. без въздействието от прехвърлянето на втория стълб от пенсионните активи), прогнозата на Комисията за дефицита през 2014 г. би била 4,6 % от БВП и 3,8 % през 2015 г.

Тъй като програмата за конвергенция е първият доклад относно действията, предприети от компетентните органи след откриването на процедурата при прекомерен дефицит на 28 януари 2014 г., Комисията оцени действията, предприети от Хърватия, в съобщение, публикувано на 2 юни 2014 г. По-специално се предвижда водещата цел да бъде постигната през 2014 г., докато дефицитът се очаква да бъде малко над целевата стойност през 2015 г. Подобрението на структурното бюджетно салдо е малко по-малко от това, което се изисква както през 2014 г., така и през 2015 г. Накрая, макар че промяната в коригираното структурно салдо е по-ниска от препоръчаната стойност, се смята, че усилието, измерено съгласно базовия обем от дискреционни мерки, ще бъде постигнато през 2014 г. и през 2015 г. С цел намаляване на отрицателното въздействие върху растежа и засилване на устойчивостта на консолидацията е оправдано по-голямо внимание към качеството на мерките и преминаване към мерки, насочени към на разходите. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че макар Хърватия да е предприела ефективни действия до 30 април 2014 г., за да коригира прекомерния си дефицит, както се препоръчва, са необходими допълнителни усилия, за да изпълни препоръката в рамките на процедурата при прекомерен дефицит за коригиране на прекомерния дефицит до 2016 г. и за осигуряване на надеждността на корекцията.

| (10) | Мерките за бюджетна консолидация следва да бъдат насочени към подобряване на качеството на публичните финанси с оглед постигането на ефективност на, по-специално, разходите за работни заплати, социално осигуряване и субсидии и осигуряването на необходимия фискален капацитет, за да се даде приоритет на насърчаващи растежа разходи и инвестиции, включително при финансирани от Съюза проекти. Хърватия извърши значителни реформи на фискалната си уредба през последните години. Въпреки това, остават слабости във връзка с бюджетното планиране, ефективния контрол на разходите и последователното прилагане на бюджетни ограничения, което оказва отрицателно влияние при изработването на фискалната политика. Независимо че наскоро бе променено, изготвянето на фискални правила следва да бъде допълнително подобрено. По-специално ефективността на фискалната уредба се подкопава от липсата на превантивни механизми и слабото спазване на правилото за дълга, както и от неясна формулировка на структурното правило за балансиран бюджет. Създаването на комисия по фискалната политика е положително развитие, но се смята, че са необходими допълнителни мерки за укрепване на нейната позиция по отношение на планирането и мониторинга на бюджета, най-вече независимостта ѝ от всички бюджетни органи. |
| --- | --- |

(10)

Мерките за бюджетна консолидация следва да бъдат насочени към подобряване на качеството на публичните финанси с оглед постигането на ефективност на, по-специално, разходите за работни заплати, социално осигуряване и субсидии и осигуряването на необходимия фискален капацитет, за да се даде приоритет на насърчаващи растежа разходи и инвестиции, включително при финансирани от Съюза проекти. Хърватия извърши значителни реформи на фискалната си уредба през последните години. Въпреки това, остават слабости във връзка с бюджетното планиране, ефективния контрол на разходите и последователното прилагане на бюджетни ограничения, което оказва отрицателно влияние при изработването на фискалната политика. Независимо че наскоро бе променено, изготвянето на фискални правила следва да бъде допълнително подобрено. По-специално ефективността на фискалната уредба се подкопава от липсата на превантивни механизми и слабото спазване на правилото за дълга, както и от неясна формулировка на структурното правило за балансиран бюджет. Създаването на комисия по фискалната политика е положително развитие, но се смята, че са необходими допълнителни мерки за укрепване на нейната позиция по отношение на планирането и мониторинга на бюджета, най-вече независимостта ѝ от всички бюджетни органи.

| (11) | Хърватия е изправена пред предизвикателството да провежда фискална консолидация, без да се навреди на конкурентоспособността и перспективите за икономическо възстановяване. При тези обстоятелства приходната част на публичните финанси е ограничена от стеснен обхват на данъчните основи, които предлагат стабилни данъчни постъпления и не действат изкривяващо на растежа. В този контекст националната програма за реформи обявява план за въвеждане през 2016 г. на постоянен данък върху недвижимите имоти, но неговият оперативен вариант, включително на данъчната основа, все още предстои да бъде уточнен. Хърватия е решена също така да предприеме мерки за подобряване на спазването на данъчното законодателство чрез намаляване на сивата икономика. Бяха предприети стъпки в тази насока. Постепенното въвеждане на фискални касови апарати увеличи данъчните приходи чрез засилен надзор на транзакциите по електронен път. От реорганизацията на данъчната администрация се очаква да се подобри ефикасността и ефективността на събирането на данъците, като същевременно се намали административната тежест за данъкоплатците. Въпреки това, с оглед на нуждите на фискалната консолидация и като също се вземат предвид данните, които сочат несъбрани данъци в значителен размер, изглежда съществува възможност за увеличена ефективност при събирането на данъците и са необходими постоянни усилия за подобряване на спазването на данъчното законодателство чрез осигуряване на повече електронни услуги за данъкоплатците. |
| --- | --- |

(11)

Хърватия е изправена пред предизвикателството да провежда фискална консолидация, без да се навреди на конкурентоспособността и перспективите за икономическо възстановяване. При тези обстоятелства приходната част на публичните финанси е ограничена от стеснен обхват на данъчните основи, които предлагат стабилни данъчни постъпления и не действат изкривяващо на растежа. В този контекст националната програма за реформи обявява план за въвеждане през 2016 г. на постоянен данък върху недвижимите имоти, но неговият оперативен вариант, включително на данъчната основа, все още предстои да бъде уточнен. Хърватия е решена също така да предприеме мерки за подобряване на спазването на данъчното законодателство чрез намаляване на сивата икономика. Бяха предприети стъпки в тази насока. Постепенното въвеждане на фискални касови апарати увеличи данъчните приходи чрез засилен надзор на транзакциите по електронен път. От реорганизацията на данъчната администрация се очаква да се подобри ефикасността и ефективността на събирането на данъците, като същевременно се намали административната тежест за данъкоплатците. Въпреки това, с оглед на нуждите на фискалната консолидация и като също се вземат предвид данните, които сочат несъбрани данъци в значителен размер, изглежда съществува възможност за увеличена ефективност при събирането на данъците и са необходими постоянни усилия за подобряване на спазването на данъчното законодателство чрез осигуряване на повече електронни услуги за данъкоплатците.

| (12) | Хърватия предприе мерки за повишаване на устойчивостта и адекватността на пенсиите: от ноември 2010 г. насам законоустановената пенсионна възраст, възрастта за ранно пенсиониране и срокът за придобиване на пенсионни права от жените се увеличават постепенно, като до 2030 г. ще бъдат напълно хармонизирани. С измененията на Закона за пенсионното осигуряване, приети през декември 2013 г., законоустановената пенсионна възраст се увеличава от 65 на 67 години, а възрастта за ранно пенсиониране — от 60 на 62 години. Това увеличение обаче ще влезе в сила едва от 2031 г., което е недостатъчно амбициозно предвид демографските тенденции. Въпреки реформите, осъществени през последните години, все още са налице различни възможности за ранно пенсиониране. Като се имат предвид редицата изключения, санкциите за ранно пенсиониране и бонусите за късно пенсиониране представляват много слаб стимул да се работи до законоустановената пенсионна възраст, което оказва отрицателно въздействие върху предлагането на работна ръка и устойчивостта на пенсионната система. През 2013 г. бе приет законът за създаване на орган за единна експертиза, който да спомогне за ограничаване наплива на пенсионери по инвалидност и намаляване на измамите чрез уеднаквяване на експертизите за увреждания. Заедно със засилени инспекции това отговаря на една определена необходимост, но ефектът върху разходите ще зависи от това как мерките се изпълняват и степента, до която решенията се прилагат. Пенсиите по специалните схеми, които бяха над определен праг, бяха намалени с 10 %, макар и временно, като тяхното индексиране е обвързано с показателите на БВП. Въпреки неотдавнашните опити за ограничаване на разходите и увеличаване на прозрачността, темпът и обхватът на приближаване на пенсиите по специални схеми към общите правила са слаби и цялостният напредък е все още ограничен. |
| --- | --- |

(12)

Хърватия предприе мерки за повишаване на устойчивостта и адекватността на пенсиите: от ноември 2010 г. насам законоустановената пенсионна възраст, възрастта за ранно пенсиониране и срокът за придобиване на пенсионни права от жените се увеличават постепенно, като до 2030 г. ще бъдат напълно хармонизирани. С измененията на Закона за пенсионното осигуряване, приети през декември 2013 г., законоустановената пенсионна възраст се увеличава от 65 на 67 години, а възрастта за ранно пенсиониране — от 60 на 62 години. Това увеличение обаче ще влезе в сила едва от 2031 г., което е недостатъчно амбициозно предвид демографските тенденции. Въпреки реформите, осъществени през последните години, все още са налице различни възможности за ранно пенсиониране. Като се имат предвид редицата изключения, санкциите за ранно пенсиониране и бонусите за късно пенсиониране представляват много слаб стимул да се работи до законоустановената пенсионна възраст, което оказва отрицателно въздействие върху предлагането на работна ръка и устойчивостта на пенсионната система. През 2013 г. бе приет законът за създаване на орган за единна експертиза, който да спомогне за ограничаване наплива на пенсионери по инвалидност и намаляване на измамите чрез уеднаквяване на експертизите за увреждания. Заедно със засилени инспекции това отговаря на една определена необходимост, но ефектът върху разходите ще зависи от това как мерките се изпълняват и степента, до която решенията се прилагат. Пенсиите по специалните схеми, които бяха над определен праг, бяха намалени с 10 %, макар и временно, като тяхното индексиране е обвързано с показателите на БВП. Въпреки неотдавнашните опити за ограничаване на разходите и увеличаване на прозрачността, темпът и обхватът на приближаване на пенсиите по специални схеми към общите правила са слаби и цялостният напредък е все още ограничен.

| (13) | В сектора на здравеопазването се отчитат принципно добри здравни резултати и, с някои регионални разлики, услугите са достъпни, но системата допринася значително за натиска върху публичните финанси. Органите са установили недостатъци в болничната мрежа, които подлежат на отстраняване. Представеният през март 2014 г. генерален план за реорганизация на болничните грижи предвижда мерки, които биха подобрили ефективността на разходите, като например рационализация на болничната мрежа, намаляване на средната продължителност на болничния престой, по-добро разпределение на болничните легла, включително за дългосрочните грижи, и допълнителни промени във финансирането на болниците. Следва да се гарантира засилен капацитет за наблюдение и прилагане както на болнично, така и на правителствено ниво, за бъде реализиран планът. Дългосрочните грижи се характеризират с услуги, разпръснати между здравните и социалните системи, ниска степен на обхващане и на организирани грижи, високи разходи за предоставяне на услугата, както и дълги списъци с чакащи. |
| --- | --- |

(13)

В сектора на здравеопазването се отчитат принципно добри здравни резултати и, с някои регионални разлики, услугите са достъпни, но системата допринася значително за натиска върху публичните финанси. Органите са установили недостатъци в болничната мрежа, които подлежат на отстраняване. Представеният през март 2014 г. генерален план за реорганизация на болничните грижи предвижда мерки, които биха подобрили ефективността на разходите, като например рационализация на болничната мрежа, намаляване на средната продължителност на болничния престой, по-добро разпределение на болничните легла, включително за дългосрочните грижи, и допълнителни промени във финансирането на болниците. Следва да се гарантира засилен капацитет за наблюдение и прилагане както на болнично, така и на правителствено ниво, за бъде реализиран планът. Дългосрочните грижи се характеризират с услуги, разпръснати между здравните и социалните системи, ниска степен на обхващане и на организирани грижи, високи разходи за предоставяне на услугата, както и дълги списъци с чакащи.

| (14) | Процентите на заетост и активност са сред най-ниските в Съюза, като са особено ниски при младите и по-възрастните хора. Освен с цикличното развитие тези резултати на пазара на труда са свързани отчасти с институционални и политически решения. Хърватия даде ход на реформи на пазара на труда с цел повишаване на неговата гъвкавост. Първата фаза на реформата, завършена през 2013 г., бе съсредоточена върху законодателството за срочни трудови договори. Правителството прие второ законодателно предложение през януари 2014 г., което предвижда намаляване на разходите за съкращения чрез скъсяване и опростяване на процедурите и увеличаване гъвкавостта на работното време. Освен това би трябвало да бъдат въведени по-гъвкави форми на заетост, като например договори на непълно работно време. Тези промени ще поставят в по-общ план Хърватия на равнището на нейните партньори, що се отнася до индекса за защита на заетостта. Въпреки че тези реформи се очаква да имат положителен ефект върху заетостта като цяло, те също така водят до повишен риск от сегментиране на пазара на труда, включително развитието на срочни трудови договори. Междувременно не се предвиждат промени в институциите, които определят заплатите, въпреки особеното за Хърватия съчетание от сравнително високи средни заплати и много ниско равнище на заетост. Въпреки допълнително нарастване на безработицата, разходите и покритието на активните мерки на пазара на труда — за да се даде възможност за по-добър достъп, както и за по-дълго задържане на него — все още са под средното ниво, по-специално що се отнася до младите хора, дългосрочно безработните и по-възрастните работници. Административният капацитет на хърватската публична служба по заетостта е подложен на силен натиск, включително на регионално равнище. Не съществува цялостна система за следене и оценка на развитието и потребностите на пазара на труда, включително предвиждане на необходимите умения, нито има редовна оценка на активните мерки на политиката на пазара на труда. Голям е делът на недекларираната платена дейност. |
| --- | --- |

(14)

Процентите на заетост и активност са сред най-ниските в Съюза, като са особено ниски при младите и по-възрастните хора. Освен с цикличното развитие тези резултати на пазара на труда са свързани отчасти с институционални и политически решения. Хърватия даде ход на реформи на пазара на труда с цел повишаване на неговата гъвкавост. Първата фаза на реформата, завършена през 2013 г., бе съсредоточена върху законодателството за срочни трудови договори. Правителството прие второ законодателно предложение през януари 2014 г., което предвижда намаляване на разходите за съкращения чрез скъсяване и опростяване на процедурите и увеличаване гъвкавостта на работното време. Освен това би трябвало да бъдат въведени по-гъвкави форми на заетост, като например договори на непълно работно време. Тези промени ще поставят в по-общ план Хърватия на равнището на нейните партньори, що се отнася до индекса за защита на заетостта. Въпреки че тези реформи се очаква да имат положителен ефект върху заетостта като цяло, те също така водят до повишен риск от сегментиране на пазара на труда, включително развитието на срочни трудови договори. Междувременно не се предвиждат промени в институциите, които определят заплатите, въпреки особеното за Хърватия съчетание от сравнително високи средни заплати и много ниско равнище на заетост. Въпреки допълнително нарастване на безработицата, разходите и покритието на активните мерки на пазара на труда — за да се даде възможност за по-добър достъп, както и за по-дълго задържане на него — все още са под средното ниво, по-специално що се отнася до младите хора, дългосрочно безработните и по-възрастните работници. Административният капацитет на хърватската публична служба по заетостта е подложен на силен натиск, включително на регионално равнище. Не съществува цялостна система за следене и оценка на развитието и потребностите на пазара на труда, включително предвиждане на необходимите умения, нито има редовна оценка на активните мерки на политиката на пазара на труда. Голям е делът на недекларираната платена дейност.

| (15) | Положението на пазара на труда буди особена тревога сред младите хора, тъй като младежката безработица нарасна значително и достигна почти 50 % през 2013 г., като непрекъснато се увеличава делът на младите хора, които не участват във форма на заетост, образование или обучение. Сред значителните предизвикателства са обхващането на нерегистрираните в службите по заетостта младежи и мобилизирането на частния сектор за предлагането на повече стажове в съответствие с целите на „Гаранция за младежта“. Хърватия е изправена и пред сериозни предизвикателства в областта на образованието, свързани със съобразяването с изискванията на пазара на труда и с качеството на предоставяните услуги във всички образователни сектори. В средното и висшето образование са недостатъчно застъпени ученето на работното място и професионалното ориентиране, като също така е слаб ангажиментът на работодателите както по отношение на професионалното образование и обучение, така и на средното и висшето образование. Равнището на заетост сред лицата, завършили наскоро висше образование, е значително по-ниско от това в останалата част на Съюза. Остарялата система за професионално образование и обучение е подложена на реформа под формата на изпробване на нови учебни програми. Предстои прилагането на хърватската квалификационна рамка и стратегията в областта на образованието, науката и технологиите, като това следва да подобри образователните резултати и привеждането им в съответствие с потребностите на пазара на труда. |
| --- | --- |

(15)

Положението на пазара на труда буди особена тревога сред младите хора, тъй като младежката безработица нарасна значително и достигна почти 50 % през 2013 г., като непрекъснато се увеличава делът на младите хора, които не участват във форма на заетост, образование или обучение. Сред значителните предизвикателства са обхващането на нерегистрираните в службите по заетостта младежи и мобилизирането на частния сектор за предлагането на повече стажове в съответствие с целите на „Гаранция за младежта“. Хърватия е изправена и пред сериозни предизвикателства в областта на образованието, свързани със съобразяването с изискванията на пазара на труда и с качеството на предоставяните услуги във всички образователни сектори. В средното и висшето образование са недостатъчно застъпени ученето на работното място и професионалното ориентиране, като също така е слаб ангажиментът на работодателите както по отношение на професионалното образование и обучение, така и на средното и висшето образование. Равнището на заетост сред лицата, завършили наскоро висше образование, е значително по-ниско от това в останалата част на Съюза. Остарялата система за професионално образование и обучение е подложена на реформа под формата на изпробване на нови учебни програми. Предстои прилагането на хърватската квалификационна рамка и стратегията в областта на образованието, науката и технологиите, като това следва да подобри образователните резултати и привеждането им в съответствие с потребностите на пазара на труда.

| (16) | Високата безработица и ниската степен на участие на пазара на труда доведоха до влошаване на социалното положение в Хърватия. Делът на хората, изправени пред риск от бедност и социално изключване, се е увеличил през последните години и е значително над средното ниво за ЕС. Системата за социално осигуряване е организирана така, че дава възможност на бенефициерите да натрупват парични трансфери, които се припокриват. Когато започват работа, бенефициерите вече не могат да се ползват от някои от тези социални трансфери, като това действа като възпиращ фактор за навлизане на пазара на труда. Системата за социална закрила би могла да бъде по-ефикасна и прозрачна, тъй като понастоящем разпределението на схемите за подпомагане на доходите и обезщетения е разпръснато в редица институции и нива на управление с непоследователно прилагане на критерии и припокривания. Със Закона за социалното подпомагане от 2013 г. бяха въведени по-строги проверки на имущественото състояние и четири от повече от 70-те обезщетения, които съществуват на национално равнище, в т.ч. някои, които са насочени към определени групи, бяха включени в общия минимален доход. До 2016 г. постепенно ще бъде реализиран национален модел на „обслужване на едно гише“, чрез който ще бъдат администрирани всички парични обезщетения на национално равнище. Систематичният мониторинг и оценка обаче ще бъдат трудни, тъй като схемите и програмите за подпомагане на доходите на местно и регионално равнище и различните парични обезщетения, получавани без значение на имущественото състояние и насочени към определени категории от населението, не са напълно интегрирани. Въпреки няколкото законодателни реформи от 2011 г. насам, системата за социално осигуряване е изградена така, че не е ефективно насочена към най-силно нуждаещите се. |
| --- | --- |

(16)

Високата безработица и ниската степен на участие на пазара на труда доведоха до влошаване на социалното положение в Хърватия. Делът на хората, изправени пред риск от бедност и социално изключване, се е увеличил през последните години и е значително над средното ниво за ЕС. Системата за социално осигуряване е организирана така, че дава възможност на бенефициерите да натрупват парични трансфери, които се припокриват. Когато започват работа, бенефициерите вече не могат да се ползват от някои от тези социални трансфери, като това действа като възпиращ фактор за навлизане на пазара на труда. Системата за социална закрила би могла да бъде по-ефикасна и прозрачна, тъй като понастоящем разпределението на схемите за подпомагане на доходите и обезщетения е разпръснато в редица институции и нива на управление с непоследователно прилагане на критерии и припокривания. Със Закона за социалното подпомагане от 2013 г. бяха въведени по-строги проверки на имущественото състояние и четири от повече от 70-те обезщетения, които съществуват на национално равнище, в т.ч. някои, които са насочени към определени групи, бяха включени в общия минимален доход. До 2016 г. постепенно ще бъде реализиран национален модел на „обслужване на едно гише“, чрез който ще бъдат администрирани всички парични обезщетения на национално равнище. Систематичният мониторинг и оценка обаче ще бъдат трудни, тъй като схемите и програмите за подпомагане на доходите на местно и регионално равнище и различните парични обезщетения, получавани без значение на имущественото състояние и насочени към определени категории от населението, не са напълно интегрирани. Въпреки няколкото законодателни реформи от 2011 г. насам, системата за социално осигуряване е изградена така, че не е ефективно насочена към най-силно нуждаещите се.

| (17) | Настоящата регулаторна уредба за развиването на бизнес в Хърватия води до значителна тежест за предприятията, включително липса на правна сигурност, непрозрачно вземане на решения, особено на местно равнище, и множество парафискални такси. Освен това силното раздробяване на отговорностите на публичната администрация на регионално и местно равнище и сложното разделение на компетенциите между министерства и агенции на централно равнище усложняват бизнес решенията и удължават административните процедури. На равнището на централното държавно управление е въведен структуриран подход за идентифициране на пречките за предприятията; не се прилага обаче последователна методика за измерване на административната тежест, което намалява ефективността на вече предприетите мерки. Съществуващото „обслужване на едно гише“ за предприятия има само ограничени функции. Необходимо да се рационализира и подобри контролът върху публичните субсидии и гаранции, като евентуален централен регистър на дружествата и физическите лица, получаващи подкрепа, би представлявал първа стъпка в тази област. Хърватия започна реформи на публичната администрация, за да се увеличи административният ѝ капацитет, а публичните услуги да станат в по-висока степен съобразени с гражданите и предприятията, за които са предназначени. Качеството на публичното управление обаче остава ниско, със слаба координация между различните нива на управление и незначително или твърде формално използване на основано на факти формулиране на политики и оценка. Приемането на стратегията за реформа в публичната администрация е стъпка в правилната посока, като стратегията следва да бъде изцяло прилагана на всички равнища на управление. Опитът от изпълнението на предприсъединителните фондове сочи пропуски по отношение на стратегическото планиране и институционалния капацитет, както и слабости при разработването на проектите и последващите действия. |
| --- | --- |

(17)

Настоящата регулаторна уредба за развиването на бизнес в Хърватия води до значителна тежест за предприятията, включително липса на правна сигурност, непрозрачно вземане на решения, особено на местно равнище, и множество парафискални такси. Освен това силното раздробяване на отговорностите на публичната администрация на регионално и местно равнище и сложното разделение на компетенциите между министерства и агенции на централно равнище усложняват бизнес решенията и удължават административните процедури. На равнището на централното държавно управление е въведен структуриран подход за идентифициране на пречките за предприятията; не се прилага обаче последователна методика за измерване на административната тежест, което намалява ефективността на вече предприетите мерки. Съществуващото „обслужване на едно гише“ за предприятия има само ограничени функции. Необходимо да се рационализира и подобри контролът върху публичните субсидии и гаранции, като евентуален централен регистър на дружествата и физическите лица, получаващи подкрепа, би представлявал първа стъпка в тази област. Хърватия започна реформи на публичната администрация, за да се увеличи административният ѝ капацитет, а публичните услуги да станат в по-висока степен съобразени с гражданите и предприятията, за които са предназначени. Качеството на публичното управление обаче остава ниско, със слаба координация между различните нива на управление и незначително или твърде формално използване на основано на факти формулиране на политики и оценка. Приемането на стратегията за реформа в публичната администрация е стъпка в правилната посока, като стратегията следва да бъде изцяло прилагана на всички равнища на управление. Опитът от изпълнението на предприсъединителните фондове сочи пропуски по отношение на стратегическото планиране и институционалния капацитет, както и слабости при разработването на проектите и последващите действия.

| (18) | Държавните или контролираните от държавата дружества са засегнати неблагоприятно от слабото управление, а в прилагането на новата стратегия за управлението на публичните активи и предприятия се наблюдават закъснения. Понастоящем не съществува конкурсна процедура за подбор на членове на надзорния съвет и директори и назначенията не се публикуват. Бяха предприети мерки за подобряване на уредбата за борба с корупцията, но са необходими повече усилия в областта на превенцията на корупцията на всички равнища на управление. Сред ключовите елементи, които понастоящем липсват в уредбата за борба с корупцията, са ефективни механизми за проверка за конфликт на интереси и деклариране на имотно състояние на държавните служители, както и специфични предпазни мерки за държавни и контролирани от държавата предприятия. Правомощията за проверка на комисията за разрешаване на конфликтите на интереси са обусловени от компетенциите и инициативността на други органи. Въпреки постигнатия напредък за повишаване на прозрачността на процедурите за възлагане на обществени поръчки, инструментите за оценка на риска не се използват систематично и не се отделя специално внимание на уязвимите сектори. Надзорът над ефективното прилагане на правилата за възлагане на обществени поръчки трябва да бъде засилен, също и с оглед на разпределянето на средствата от ЕС през следващите години. |
| --- | --- |

(18)

Държавните или контролираните от държавата дружества са засегнати неблагоприятно от слабото управление, а в прилагането на новата стратегия за управлението на публичните активи и предприятия се наблюдават закъснения. Понастоящем не съществува конкурсна процедура за подбор на членове на надзорния съвет и директори и назначенията не се публикуват. Бяха предприети мерки за подобряване на уредбата за борба с корупцията, но са необходими повече усилия в областта на превенцията на корупцията на всички равнища на управление. Сред ключовите елементи, които понастоящем липсват в уредбата за борба с корупцията, са ефективни механизми за проверка за конфликт на интереси и деклариране на имотно състояние на държавните служители, както и специфични предпазни мерки за държавни и контролирани от държавата предприятия. Правомощията за проверка на комисията за разрешаване на конфликтите на интереси са обусловени от компетенциите и инициативността на други органи. Въпреки постигнатия напредък за повишаване на прозрачността на процедурите за възлагане на обществени поръчки, инструментите за оценка на риска не се използват систематично и не се отделя специално внимание на уязвимите сектори. Надзорът над ефективното прилагане на правилата за възлагане на обществени поръчки трябва да бъде засилен, също и с оглед на разпределянето на средствата от ЕС през следващите години.

| (19) | Широкото прилагане на процедура на предварителна несъстоятелност през 2013 г. доведе до известен успех при проблемите с обслужването на дългове, пред които са изправени дружествата в контекста на сложна, скъпа и продължителна процедура за обявяване в несъстоятелност. Налице са обаче значителни възможности за усъвършенстването на този инструмент чрез отстраняването на различни недостатъци, като например недостатъчно ясната роля на държавата в процеса, засилване на ролята на търговските съдилища при удостоверяването на вземания и адекватни планове за преструктуриране, разширяване на обхвата на процедурата, за да се даде възможност за ефективно преструктуриране преди длъжникът да изпадне в несъстоятелност, и отстраняване на пропуските в прилагането на закона. Въпреки редица реформи за подобряване на ефективността на съдебната система, съдебните производства по граждански, търговски и административни дела са неоправдано дълги, особено на първа инстанция. Броят на висящите дела се увеличи през 2013 г. и е много висок, особено по отношение на гражданските и търговските дела. За решаването на тези проблеми е необходимо да продължат усилията за създаване и прилагане на подходящи стимули за своевременно приключване на производствата и за насърчаване на извънсъдебните споразумения, особено в случаите на искове с малък материален интерес, тъй като те затрудняват дейността на бизнеса и намаляват привлекателността на Хърватия за преки чуждестранни инвестиции. |
| --- | --- |

(19)

Широкото прилагане на процедура на предварителна несъстоятелност през 2013 г. доведе до известен успех при проблемите с обслужването на дългове, пред които са изправени дружествата в контекста на сложна, скъпа и продължителна процедура за обявяване в несъстоятелност. Налице са обаче значителни възможности за усъвършенстването на този инструмент чрез отстраняването на различни недостатъци, като например недостатъчно ясната роля на държавата в процеса, засилване на ролята на търговските съдилища при удостоверяването на вземания и адекватни планове за преструктуриране, разширяване на обхвата на процедурата, за да се даде възможност за ефективно преструктуриране преди длъжникът да изпадне в несъстоятелност, и отстраняване на пропуските в прилагането на закона. Въпреки редица реформи за подобряване на ефективността на съдебната система, съдебните производства по граждански, търговски и административни дела са неоправдано дълги, особено на първа инстанция. Броят на висящите дела се увеличи през 2013 г. и е много висок, особено по отношение на гражданските и търговските дела. За решаването на тези проблеми е необходимо да продължат усилията за създаване и прилагане на подходящи стимули за своевременно приключване на производствата и за насърчаване на извънсъдебните споразумения, особено в случаите на искове с малък материален интерес, тъй като те затрудняват дейността на бизнеса и намаляват привлекателността на Хърватия за преки чуждестранни инвестиции.

| (20) | Консервативният подход, възприет от хърватската централна банка, в макропруденциалното регулиране, по-специално относно капиталовите равнища, доведе до постигане от страна на банките на степен на устойчивост, която понастоящем ги подпомага предвид предизвикателствата, пред които са изправени в неблагоприятната икономическа обстановка. При икономика обаче, навлизаща в шеста година на рецесия, и нарастване на необслужваните кредити съществуват рискове за качеството на активите на банките. Положително е, че някои портфейли на четирите най-големи хърватски банки, които са чуждестранна собственост, ще бъдат включени в предназначения за еврозоната тест на качеството на активите/стрес тест на новия единен надзорен механизъм. Все пак тази проверка изключва някои съществено важни портфейли от хърватска гледна точка, тъй като портфейлите се подбират въз основа на тяхната значимост на равнището на банковата група. Освен това не са обхванати средните и по-малките банки, които могат да са с по-ниски капиталови равнища и не толкова високо качество на активите, но потенциално са важни за финансовата стабилност. Допълването на проверката на единния надзорен механизъм с допълнителна надзорна проверка, предназначена конкретно за хърватската финансова система (и която обхваща големи портфейли на хърватски дъщерни дружества, които не са част от проверката на единния надзорен механизъм, както и ключови средни и по-малки банки), ще подобри общото разбиране на класификацията на заемите на банките и адекватността на провизиите им срещу загуби от кредити. |
| --- | --- |

(20)

Консервативният подход, възприет от хърватската централна банка, в макропруденциалното регулиране, по-специално относно капиталовите равнища, доведе до постигане от страна на банките на степен на устойчивост, която понастоящем ги подпомага предвид предизвикателствата, пред които са изправени в неблагоприятната икономическа обстановка. При икономика обаче, навлизаща в шеста година на рецесия, и нарастване на необслужваните кредити съществуват рискове за качеството на активите на банките. Положително е, че някои портфейли на четирите най-големи хърватски банки, които са чуждестранна собственост, ще бъдат включени в предназначения за еврозоната тест на качеството на активите/стрес тест на новия единен надзорен механизъм. Все пак тази проверка изключва някои съществено важни портфейли от хърватска гледна точка, тъй като портфейлите се подбират въз основа на тяхната значимост на равнището на банковата група. Освен това не са обхванати средните и по-малките банки, които могат да са с по-ниски капиталови равнища и не толкова високо качество на активите, но потенциално са важни за финансовата стабилност. Допълването на проверката на единния надзорен механизъм с допълнителна надзорна проверка, предназначена конкретно за хърватската финансова система (и която обхваща големи портфейли на хърватски дъщерни дружества, които не са част от проверката на единния надзорен механизъм, както и ключови средни и по-малки банки), ще подобри общото разбиране на класификацията на заемите на банките и адекватността на провизиите им срещу загуби от кредити.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 8 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Хърватия. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Хърватия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1 — 8 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (4) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (4) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (23) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—8 по-долу, |
| --- | --- |

(23)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1—8 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Хърватия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да приложи изцяло приетите за 2014 г. бюджетни мерки. Да укрепи бюджетната стратегия, като уточни допълнително обявените мерки за 2015 г. и 2016 г. и като разгледа допълнителни постоянни мерки за стимулиране на растежа, за да се осигури устойчиво коригиране на прекомерния дефицит до 2016 г. В същото време да гарантира, че структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит, е постигната. Да приведе предвижданията на програмата в съответствие със стандартите на ESA и изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Да предприеме мерки за засилване на контрола над разходите. До март 2015 г. да извърши задълбочен преглед на разходите. Да укрепи процеса на бюджетно планиране, по-специално чрез подобряване на точността на макроикономическите и бюджетните прогнози, засилване на задължителния характер на годишните и средносрочните тавани на разходите и усъвършенстване на изготвянето на фискални разпоредби. До октомври 2014 г. да приеме закон за новосъздадената комисия за фискална политика, да засили нейната независимост спрямо всички бюджетни органи, да разшири мандата ѝ, особено по отношение на мониторинга на всички фискални разпоредби и предварителната и последващата оценка на прогнозите, както и да ѝ осигури съответни ресурси. Въз основа на плановете, очертани в националната програма за реформи, да представи конкретна стратегия за реформа на постоянното имуществено данъчно облагане. Да започне процес на докладване и преглед на данъчните разходи. Да подобри спазването на данъчното законодателство, по-специално чрез по-нататъшно повишаване на ефективността на данъчната администрация; да представи план за действие за тази цел до края на 2014 г. |
| --- | --- |

1.

Да приложи изцяло приетите за 2014 г. бюджетни мерки. Да укрепи бюджетната стратегия, като уточни допълнително обявените мерки за 2015 г. и 2016 г. и като разгледа допълнителни постоянни мерки за стимулиране на растежа, за да се осигури устойчиво коригиране на прекомерния дефицит до 2016 г. В същото време да гарантира, че структурната корекция, посочена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит, е постигната. Да приведе предвижданията на програмата в съответствие със стандартите на ESA и изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Да предприеме мерки за засилване на контрола над разходите. До март 2015 г. да извърши задълбочен преглед на разходите. Да укрепи процеса на бюджетно планиране, по-специално чрез подобряване на точността на макроикономическите и бюджетните прогнози, засилване на задължителния характер на годишните и средносрочните тавани на разходите и усъвършенстване на изготвянето на фискални разпоредби. До октомври 2014 г. да приеме закон за новосъздадената комисия за фискална политика, да засили нейната независимост спрямо всички бюджетни органи, да разшири мандата ѝ, особено по отношение на мониторинга на всички фискални разпоредби и предварителната и последващата оценка на прогнозите, както и да ѝ осигури съответни ресурси. Въз основа на плановете, очертани в националната програма за реформи, да представи конкретна стратегия за реформа на постоянното имуществено данъчно облагане. Да започне процес на докладване и преглед на данъчните разходи. Да подобри спазването на данъчното законодателство, по-специално чрез по-нататъшно повишаване на ефективността на данъчната администрация; да представи план за действие за тази цел до края на 2014 г.

| 2. | Да ограничи достъпа до ранно пенсиониране. До март 2015 г. да приеме законодателни актове за ускоряване на планираното хармонизиране на законоустановената пенсионна възраст на мъжете и жените и за прокарване на планираното увеличаване на законоустановената възраст за пенсиониране на 67 години. Да гарантира прилагането на по-строги оценки и контрол на пенсиите за инвалидност и да ускори интегрирането на пенсиите по специални схеми в общата пенсионна система. Да засили икономическата ефективност на разходите в здравеопазването, включително болниците. |
| --- | --- |

2.

Да ограничи достъпа до ранно пенсиониране. До март 2015 г. да приеме законодателни актове за ускоряване на планираното хармонизиране на законоустановената пенсионна възраст на мъжете и жените и за прокарване на планираното увеличаване на законоустановената възраст за пенсиониране на 67 години. Да гарантира прилагането на по-строги оценки и контрол на пенсиите за инвалидност и да ускори интегрирането на пенсиите по специални схеми в общата пенсионна система. Да засили икономическата ефективност на разходите в здравеопазването, включително болниците.

| 3. | До март 2015 г. да осъществи втория етап на реформата на трудовото законодателство, след консултация със социалните партньори, по-специално по отношение на условията за уволнение и работното време и с цел да се избегне по-нататъшното сегментиране на пазара на труда, по-специално за младите хора. Да направи преглед на системата за определяне на заплатите с цел по-добро съгласуване на промените на производителността и условията на заплащане. Да представи заключенията от този преглед до края на 2014 г. Да засили ефективността и обхвата на активните политики на пазара на труда чрез засилване на административния капацитет на публичните служби по заетостта, включително на регионално ниво, и чрез увеличаване на покритието на младежите, дългосрочно безработните и по-възрастните работници. Да даде приоритет на обхващането на нерегистрирани в службите по заетостта младежи и да мобилизира частния сектор за предлагане на повече места за чиракуване в съответствие с целите на „Гаранция за младежта“. До края на 2014 г. да начертае планове за справяне с недекларирания труд. Да приложи мерки за повишаване на качеството на полученото образование, както и неговата адекватност по отношение на пазара на труда, чрез модернизиране на системите за квалификации, чрез въвеждането на механизми за гарантиране на качеството, както и чрез подобряване на прехода от училище към работа, по-специално чрез засилване на професионалното образование и обучението в процеса на работа. |
| --- | --- |

3.

До март 2015 г. да осъществи втория етап на реформата на трудовото законодателство, след консултация със социалните партньори, по-специално по отношение на условията за уволнение и работното време и с цел да се избегне по-нататъшното сегментиране на пазара на труда, по-специално за младите хора. Да направи преглед на системата за определяне на заплатите с цел по-добро съгласуване на промените на производителността и условията на заплащане. Да представи заключенията от този преглед до края на 2014 г. Да засили ефективността и обхвата на активните политики на пазара на труда чрез засилване на административния капацитет на публичните служби по заетостта, включително на регионално ниво, и чрез увеличаване на покритието на младежите, дългосрочно безработните и по-възрастните работници. Да даде приоритет на обхващането на нерегистрирани в службите по заетостта младежи и да мобилизира частния сектор за предлагане на повече места за чиракуване в съответствие с целите на „Гаранция за младежта“. До края на 2014 г. да начертае планове за справяне с недекларирания труд. Да приложи мерки за повишаване на качеството на полученото образование, както и неговата адекватност по отношение на пазара на труда, чрез модернизиране на системите за квалификации, чрез въвеждането на механизми за гарантиране на качеството, както и чрез подобряване на прехода от училище към работа, по-специално чрез засилване на професионалното образование и обучението в процеса на работа.

| 4. | Да направи преглед на данъчните и осигурителните системи до края на 2014 г. и да представи план за действие за по-успешно активиране на неактивните и безработните. Да засили ефективността и прозрачността на системата за социална закрила чрез по-нататъшно консолидиране на обезщетенията, уеднаквяване на критериите за допустимост и свързване на данните от всички съответни нива и органи на управление в „обслужване на едно гише“. Да подобри ефективността и адекватността на социалните помощи чрез тяхното по-добро насочване. |
| --- | --- |

4.

Да направи преглед на данъчните и осигурителните системи до края на 2014 г. и да представи план за действие за по-успешно активиране на неактивните и безработните. Да засили ефективността и прозрачността на системата за социална закрила чрез по-нататъшно консолидиране на обезщетенията, уеднаквяване на критериите за допустимост и свързване на данните от всички съответни нива и органи на управление в „обслужване на едно гише“. Да подобри ефективността и адекватността на социалните помощи чрез тяхното по-добро насочване.

| 5. | Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на бизнес средата. По-специално до март 2015 г. да определи цел за значително намаляване на административните изисквания, включително парафискалните такси. Да се справи с високата степен на разпокъсаност и припокриващи се отговорности чрез рационализиране на административните процеси и чрез изясняване на рамката на вземане на решения и на отчетност на всички равнища на управление, както и на централно правителствено равнище между министерствата и агенциите. Да засили административния капацитет и стратегическото планиране на организационните единици, натоварени с управлението на европейските структурни и инвестиционни фондове, както и да им осигури съответна и стабилна численост на персонала. |
| --- | --- |

5.

Да предприеме допълнителни мерки за подобряване на бизнес средата. По-специално до март 2015 г. да определи цел за значително намаляване на административните изисквания, включително парафискалните такси. Да се справи с високата степен на разпокъсаност и припокриващи се отговорности чрез рационализиране на административните процеси и чрез изясняване на рамката на вземане на решения и на отчетност на всички равнища на управление, както и на централно правителствено равнище между министерствата и агенциите. Да засили административния капацитет и стратегическото планиране на организационните единици, натоварени с управлението на европейските структурни и инвестиционни фондове, както и да им осигури съответна и стабилна численост на персонала.

| 6. | Да представи до октомври 2014 г. подробен план за управление на публичната собственост през 2015 г. Да гарантира, че предприятията под контрола на държавата се управляват по прозрачен и подлежащ на отчетност начин, по-специално да разшири изискванията за компетентност за членовете на управителните и надзорните съвети, назначавани от държавата, и да създаде публичен регистър на назначенията. Да засили превенцията на корупцията в публичната администрация и държавните и контролирани от държавата предприятия, включително чрез увеличаване на правомощията за проверки на комисията за конфликт на интереси. Да повиши прозрачността и ефективността на обществените поръчки, както на централно, така и на местно равнище, и капацитета за мониторинг на изпълнението и установяване на нередности. |
| --- | --- |

6.

Да представи до октомври 2014 г. подробен план за управление на публичната собственост през 2015 г. Да гарантира, че предприятията под контрола на държавата се управляват по прозрачен и подлежащ на отчетност начин, по-специално да разшири изискванията за компетентност за членовете на управителните и надзорните съвети, назначавани от държавата, и да създаде публичен регистър на назначенията. Да засили превенцията на корупцията в публичната администрация и държавните и контролирани от държавата предприятия, включително чрез увеличаване на правомощията за проверки на комисията за конфликт на интереси. Да повиши прозрачността и ефективността на обществените поръчки, както на централно, така и на местно равнище, и капацитета за мониторинг на изпълнението и установяване на нередности.

| 7. | До края на 2014 г. да засили ролята на търговските съдилища в мониторинга на прозрачността и законосъобразността при прилагането на процедурата за предварителна несъстоятелност на дружества. Да направи преглед на задължителните тестове за неплатежоспособност/неликвидност във връзка с достъпа до производството по предварителна несъстоятелност и да рационализира процедурата за обявяване в неплатежоспособност/неликвидност с цел намаляване на нейната продължителност. Да повиши качеството и ефективността на съдебната система, по-специално чрез осигуряването на стимули за своевременно решаване на съдебните производства по граждански, търговски и административни дела и за прибягване до извънсъдебно уреждане, по-специално при искове с малък материален интерес. |
| --- | --- |

7.

До края на 2014 г. да засили ролята на търговските съдилища в мониторинга на прозрачността и законосъобразността при прилагането на процедурата за предварителна несъстоятелност на дружества. Да направи преглед на задължителните тестове за неплатежоспособност/неликвидност във връзка с достъпа до производството по предварителна несъстоятелност и да рационализира процедурата за обявяване в неплатежоспособност/неликвидност с цел намаляване на нейната продължителност. Да повиши качеството и ефективността на съдебната система, по-специално чрез осигуряването на стимули за своевременно решаване на съдебните производства по граждански, търговски и административни дела и за прибягване до извънсъдебно уреждане, по-специално при искове с малък материален интерес.

| 8. | Да допълни прегледите на Европейската централна банка за 2014 г. на качеството на активите и стрес тестовете за устойчивост и да извърши цялостен преглед на портфейлите, предназначен специално за хърватския финансов сектор, с акцент върху важни портфейли, които не са обхванати от проверката на Европейската централна банка, в т.ч. ключови средни и по-малки банки. |
| --- | --- |

8.

Да допълни прегледите на Европейската централна банка за 2014 г. на качеството на активите и стрес тестовете за устойчивост и да извърши цялостен преглед на портфейлите, предназначен специално за хърватския финансов сектор, с акцент върху важни портфейли, които не са обхванати от проверката на Европейската централна банка, в т.ч. ключови средни и по-малки банки.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Остават в сила за 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (OВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

4

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/57

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Италия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Италия за 2014 г.

2014/C 247/11

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Европейската комисия да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие въз основа на предложенията на Комисията, препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие въз основа на предложенията на Комисията, препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Италия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта на бюджетен план на Италия за 2014 г.. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Италия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта на бюджетен план на Италия за 2014 г..

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа (6), с което се постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическата политика. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа (6), с което се постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическата политика. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Италия ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана фискална консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Италия в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, чието преодоляване изисква специфичен мониторинг и решителни политически действия. По-специално, постоянно високото равнище на държавния дълг в съчетание със слабата външна конкурентоспособност поради бавния растеж на производителността, и допълнително изострено от хронично слабия икономически растеж, изискват решителни политически действия и внимание. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Италия в съответствие с член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Италия съществуват прекомерни макроикономически дисбаланси, чието преодоляване изисква специфичен мониторинг и решителни политически действия. По-специално, постоянно високото равнище на държавния дълг в съчетание със слабата външна конкурентоспособност поради бавния растеж на производителността, и допълнително изострено от хронично слабия икономически растеж, изискват решителни политически действия и внимание.

| (8) | На 22 април 2014 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 22 април 2014 г. Италия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, изтъкната в програмата за стабилност, е постигането до 2016 г. на средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, като същевременно през преходния период 2013—2015 г. се спазва правилото за дълга. В програмата за стабилност е потвърдена средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, което е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. (Преизчислената) структурна корекция, планирана в програмата за стабилност, е 0,2 процентни пункта от БВП през 2014 г. и 0,4 процентни пункта през 2015 г. Съгласно програмата за стабилност ограничената корекция за постигане на средносрочната цел се оправдава от тежките икономически условия и усилията, необходими за изпълнението на амбициозна програма за структурни реформи. По-специално, планирани са структурни реформи, които биха имали положително въздействие за потенциален икономически растеж и евентуално намаление на съотношението между държавния дълг и БВП през следващите години. Планираната в програмата структурна корекция ще позволи на Италия да спази целевия показател за намаляване на дълга за преходния период 2013—2015 г., отчасти благодарение на амбициозен план за приватизация, който ще бъде изпълнен през периода 2014—2017 г. (възлизащ на 0,7 процентни пункта от БВП всяка година). Макроикономическият сценарий, които е в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност и който беше подкрепен от независим орган, е леко оптимистичен, по-специално за последните години от срока на програмата за стабилност.
  През 2014 г. е планирано отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел; ако то се повтори през следващата година, вероятно ще се окаже значително, включително спрямо целевия показател за разходите. Освен това постигането на бюджетните цели не е изцяло подкрепено от достатъчно подробни мерки, по-специално от 2015 г. нататък. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2014 г. се посочва неспазването на целевия показател за намаляване на дълга през 2014 г., тъй като прогнозираната структурна корекция (само 0,1 процентни пункта от БВП) не съответства на изискваната структурна корекция от 0,7 процентни пункта от БВП. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът счита, че са необходими допълнителни усилия, включително и през 2014 г., за да бъдат спазени изискванията на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, изтъкната в програмата за стабилност, е постигането до 2016 г. на средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, като същевременно през преходния период 2013—2015 г. се спазва правилото за дълга. В програмата за стабилност е потвърдена средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно отношение, което е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. (Преизчислената) структурна корекция, планирана в програмата за стабилност, е 0,2 процентни пункта от БВП през 2014 г. и 0,4 процентни пункта през 2015 г. Съгласно програмата за стабилност ограничената корекция за постигане на средносрочната цел се оправдава от тежките икономически условия и усилията, необходими за изпълнението на амбициозна програма за структурни реформи. По-специално, планирани са структурни реформи, които биха имали положително въздействие за потенциален икономически растеж и евентуално намаление на съотношението между държавния дълг и БВП през следващите години. Планираната в програмата структурна корекция ще позволи на Италия да спази целевия показател за намаляване на дълга за преходния период 2013—2015 г., отчасти благодарение на амбициозен план за приватизация, който ще бъде изпълнен през периода 2014—2017 г. (възлизащ на 0,7 процентни пункта от БВП всяка година). Макроикономическият сценарий, които е в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност и който беше подкрепен от независим орган, е леко оптимистичен, по-специално за последните години от срока на програмата за стабилност.

През 2014 г. е планирано отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел; ако то се повтори през следващата година, вероятно ще се окаже значително, включително спрямо целевия показател за разходите. Освен това постигането на бюджетните цели не е изцяло подкрепено от достатъчно подробни мерки, по-специално от 2015 г. нататък. В прогнозата на Комисията от пролетта на 2014 г. се посочва неспазването на целевия показател за намаляване на дълга през 2014 г., тъй като прогнозираната структурна корекция (само 0,1 процентни пункта от БВП) не съответства на изискваната структурна корекция от 0,7 процентни пункта от БВП. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът счита, че са необходими допълнителни усилия, включително и през 2014 г., за да бъдат спазени изискванията на Пакта за стабилност и растеж.

| (10) | Неотдавнашните действия за облекчаване на данъчното облагане върху факторите на производство останаха ограничени. Следователно има възможност за допълнително изместване на данъчната тежест към потреблението, собствеността и околната среда при строго спазване на бюджетните цели. По отношение на потреблението за подобряването на структурата на данъчната система от ключово значение е също така преразглеждането на намалените ставки на ДДС и на преките данъчни разходи, като се обърне специално внимание на необходимостта от намаляване на възможното отражение от това преразпределение. По отношение на собствеността преразглеждането на кадастралната система в съответствие с текущите пазарни стойности ще позволи по-справедливо периодично облагане на недвижимите имоти. Неотдавна приетия закон, който позволява провеждането на данъчна реформа, представлява възможност за извършването на тези необходими реформи. Като се има предвид мащабът на предизвикателството, работата по състава на данъчната структура трябва да бъде допълнена от допълнителни мерки за подобряване на данъчната администрация и степента на спазване на данъчното законодателство, както и от решителни мерки за борба с укриването на данъци, сивата икономика и недекларирания труд, които продължават да оказват натиск върху публичните финанси и върху данъчната тежест за спазващите изискванията данъкоплатци. В това отношение в закона, с който се позволява провеждането на данъчна реформа, са предвидени няколко мерки за укрепване на данъчната администрация, като цялостна система за оценка и мониторинг на данъчните различия, мерки за опростяване, действия за подобряване на отношенията с данъкоплатците, мерки за подобряване на събирането на данъчните задължения и за подсилване на данъчния контрол. Решението за въвеждане на предварително попълнени данъчни декларации от 2015 г. представлява допълнителна положителна стъпка за повишаване на степента на спазване на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

(10)

Неотдавнашните действия за облекчаване на данъчното облагане върху факторите на производство останаха ограничени. Следователно има възможност за допълнително изместване на данъчната тежест към потреблението, собствеността и околната среда при строго спазване на бюджетните цели. По отношение на потреблението за подобряването на структурата на данъчната система от ключово значение е също така преразглеждането на намалените ставки на ДДС и на преките данъчни разходи, като се обърне специално внимание на необходимостта от намаляване на възможното отражение от това преразпределение. По отношение на собствеността преразглеждането на кадастралната система в съответствие с текущите пазарни стойности ще позволи по-справедливо периодично облагане на недвижимите имоти. Неотдавна приетия закон, който позволява провеждането на данъчна реформа, представлява възможност за извършването на тези необходими реформи. Като се има предвид мащабът на предизвикателството, работата по състава на данъчната структура трябва да бъде допълнена от допълнителни мерки за подобряване на данъчната администрация и степента на спазване на данъчното законодателство, както и от решителни мерки за борба с укриването на данъци, сивата икономика и недекларирания труд, които продължават да оказват натиск върху публичните финанси и върху данъчната тежест за спазващите изискванията данъкоплатци. В това отношение в закона, с който се позволява провеждането на данъчна реформа, са предвидени няколко мерки за укрепване на данъчната администрация, като цялостна система за оценка и мониторинг на данъчните различия, мерки за опростяване, действия за подобряване на отношенията с данъкоплатците, мерки за подобряване на събирането на данъчните задължения и за подсилване на данъчния контрол. Решението за въвеждане на предварително попълнени данъчни декларации от 2015 г. представлява допълнителна положителна стъпка за повишаване на степента на спазване на данъчното законодателство.

| (11) | Цялостното и бързо прилагане на приетите мерки продължава да основно предизвикателство за Италия, както по отношение на преодоляването на съществуващите пропуски при прилагането им, така и на предотвратяването на натрупването на допълнителни закъснения. Един от основните лостове за подобряване на степента на изпълнение от страна на Италия, и по-общо за гарантиране на по-безпроблемни действия на политиката, се изразява в засилена координация и по-ефективно разпределение на правомощията между различните равнища на управление. Това на свой ред би могло да бъде от полза за управлението на средствата на ЕС, където досега бяха предприети само частични и непълни действия, особено в южните райони. Управлението на средствата на ЕС също така продължава да страда от недостатъчен административен капацитет и липса на прозрачност, на оценка и на контрол на качеството. Качеството на обществените услуги също ще се подобри, ако бъде постигната по-голяма ефикасност и насоченост на услугите и бъдат извършени съответните промени в управлението на човешките ресурси. Корупцията продължава да влияе значително върху производствената система на Италия и върху доверието в политическата и институционалната структура. Налице е необходимост от преразглеждане на срока на давност. Ефективната борба с корупцията също така изисква подходяща степен на оправомощаване на националния антикорупционен орган за оценка и прозрачност на публичните администрации. Гражданското правосъдие продължава да е неефективно и е необходим внимателен мониторинг на въздействието на приетите мерки. |
| --- | --- |

(11)

Цялостното и бързо прилагане на приетите мерки продължава да основно предизвикателство за Италия, както по отношение на преодоляването на съществуващите пропуски при прилагането им, така и на предотвратяването на натрупването на допълнителни закъснения. Един от основните лостове за подобряване на степента на изпълнение от страна на Италия, и по-общо за гарантиране на по-безпроблемни действия на политиката, се изразява в засилена координация и по-ефективно разпределение на правомощията между различните равнища на управление. Това на свой ред би могло да бъде от полза за управлението на средствата на ЕС, където досега бяха предприети само частични и непълни действия, особено в южните райони. Управлението на средствата на ЕС също така продължава да страда от недостатъчен административен капацитет и липса на прозрачност, на оценка и на контрол на качеството. Качеството на обществените услуги също ще се подобри, ако бъде постигната по-голяма ефикасност и насоченост на услугите и бъдат извършени съответните промени в управлението на човешките ресурси. Корупцията продължава да влияе значително върху производствената система на Италия и върху доверието в политическата и институционалната структура. Налице е необходимост от преразглеждане на срока на давност. Ефективната борба с корупцията също така изисква подходяща степен на оправомощаване на националния антикорупционен орган за оценка и прозрачност на публичните администрации. Гражданското правосъдие продължава да е неефективно и е необходим внимателен мониторинг на въздействието на приетите мерки.

| (12) | Въз основа на целенасочения преглед на качеството на активите, проведен миналата година под егидата на централната банка на Италия, все още е необходимо подобряване на управлението на обезценените активи и на разпореждането с тях с цел възстановяване на капацитета на банките да разширят предлагането на кредити за реалната икономика. По отношение на достъпа до финансиране приетото до този момент основно действие беше насочено върху улесняването на достъпа до кредит за предприятията, но разработването на инструменти за финансиране, които са различни от банковите заеми, е все още ограничено, особено по отношение на малките и средните предприятия. Предприетите в областта на банковото корпоративно управление инициативи, по-специално новите принципи, които Банката на Италия публикува неотдавна, са добре дошли. Същевременно тяхното въздействие ще зависи от правилното им прилагане от страна на банките. По-специално провеждането на внимателен мониторинг на някои от най-големите кооперативни банки („banche popolari“) е все още оправдано. |
| --- | --- |

(12)

Въз основа на целенасочения преглед на качеството на активите, проведен миналата година под егидата на централната банка на Италия, все още е необходимо подобряване на управлението на обезценените активи и на разпореждането с тях с цел възстановяване на капацитета на банките да разширят предлагането на кредити за реалната икономика. По отношение на достъпа до финансиране приетото до този момент основно действие беше насочено върху улесняването на достъпа до кредит за предприятията, но разработването на инструменти за финансиране, които са различни от банковите заеми, е все още ограничено, особено по отношение на малките и средните предприятия. Предприетите в областта на банковото корпоративно управление инициативи, по-специално новите принципи, които Банката на Италия публикува неотдавна, са добре дошли. Същевременно тяхното въздействие ще зависи от правилното им прилагане от страна на банките. По-специално провеждането на внимателен мониторинг на някои от най-големите кооперативни банки („banche popolari“) е все още оправдано.

| (13) | През 2013 г. ситуацията на пазара на труда се влоши допълнително, като безработицата в Италия достигна 12,2 %, а младежката безработица 40 %. Осигуряването на правилно прилагане и внимателен мониторинг на ефекта от приетите реформи по отношение на пазара на труда и определянето на заплатите е от ключово значение, за да се гарантира че очакваните ползи в смисъл на по-голяма гъвкавост за излизане от пазара на труда, по-добре регулирана гъвкавост за влизане, по-всеобхватна система за обезщетения за безработица и повишаване на съответствието между заплати и производителност ще се реализират. Плановете за подобряване на ефективността на услугите за намиране на работа чрез подсилване на услугите за заетост в публичния сектор закъсняха и трябва да бъдат ускорени. Мерките, целящи засилването на създаването на работни места в краткосрочен план, трябва да бъдат допълнени с мерки за справяне със сегментацията. Като цяло италианският пазар на труда продължава да се характеризира с разпокъсаност и слабо участие, което засяга жените и младите хора в частност. Затова предприетите досега ограничени мерки трябва да бъдат засилени, включително за да се постигне съответствие с целите на гаранцията за младежта. В Италия се наблюдава намаляване на разполагаемия доход на домакинствата, както и нарастване на бедността и социалното изключване, засягащи по-специално семействата с деца. Социалните разходи в Италия продължават да бъдат насочени в голяма степен към възрастното население, а не към мерки за активизиране, което води до ограничаване на възможността за справяне с риска от социално изключване и бедност. С неотдавна въведената пилотна схема за социално подпомагане се цели осигуряването на предпазни механизми за социална сигурност. Предвиденото разширяване на схемата за цялата страна изисква подобряване на ефективността на разходите в социалната сфера и на услугите на цялата територия. |
| --- | --- |

(13)

През 2013 г. ситуацията на пазара на труда се влоши допълнително, като безработицата в Италия достигна 12,2 %, а младежката безработица 40 %. Осигуряването на правилно прилагане и внимателен мониторинг на ефекта от приетите реформи по отношение на пазара на труда и определянето на заплатите е от ключово значение, за да се гарантира че очакваните ползи в смисъл на по-голяма гъвкавост за излизане от пазара на труда, по-добре регулирана гъвкавост за влизане, по-всеобхватна система за обезщетения за безработица и повишаване на съответствието между заплати и производителност ще се реализират. Плановете за подобряване на ефективността на услугите за намиране на работа чрез подсилване на услугите за заетост в публичния сектор закъсняха и трябва да бъдат ускорени. Мерките, целящи засилването на създаването на работни места в краткосрочен план, трябва да бъдат допълнени с мерки за справяне със сегментацията. Като цяло италианският пазар на труда продължава да се характеризира с разпокъсаност и слабо участие, което засяга жените и младите хора в частност. Затова предприетите досега ограничени мерки трябва да бъдат засилени, включително за да се постигне съответствие с целите на гаранцията за младежта. В Италия се наблюдава намаляване на разполагаемия доход на домакинствата, както и нарастване на бедността и социалното изключване, засягащи по-специално семействата с деца. Социалните разходи в Италия продължават да бъдат насочени в голяма степен към възрастното население, а не към мерки за активизиране, което води до ограничаване на възможността за справяне с риска от социално изключване и бедност. С неотдавна въведената пилотна схема за социално подпомагане се цели осигуряването на предпазни механизми за социална сигурност. Предвиденото разширяване на схемата за цялата страна изисква подобряване на ефективността на разходите в социалната сфера и на услугите на цялата територия.

| (14) | Трябва да бъдат положени усилия за подобряване на постиженията в сферата на образованието и на човешкия капитал на всички образователни нива, т.е. основно, средно и висше образование. Учителската професия се характеризира с единен план за кариера и понастоящем не предлага много възможности за професионално развитие. Разнообразяването на професионалното развитие на учителите и обвързването по по-добър начин на тяхната кариерата със заслугите и резултатите, както и повсеместното въвеждане на оценяване на училищата, могат да доведат до по-добри училищни резултати. За да се осигури плавен преход между образованието и пазара на труда, от жизненоважно значение е засилването и разширяването на практическото обучение чрез повече обучения в работна среда, както и професионално образование и обучение в горните класове на средното образование и във висшето образование. След публикуването през 2013 г. на законодателен декрет по този въпрос, изготвянето на национален регистър на професионалните квалификации е от съществено значение, за да се гарантира признаването на на уменията на национално равнище. Въз основа на първоначални действия в тази посока обвързването на отпускането на публични средства за университетите и изследователските институти с резултатите в областта на научните изследвания и преподаването би допринесло както за повишаване на качеството на университетското образование, така и за потенциално увеличаване на капацитета за научни изследвания и иновации в Италия — област, в която тя все още изостава. |
| --- | --- |

(14)

Трябва да бъдат положени усилия за подобряване на постиженията в сферата на образованието и на човешкия капитал на всички образователни нива, т.е. основно, средно и висше образование. Учителската професия се характеризира с единен план за кариера и понастоящем не предлага много възможности за професионално развитие. Разнообразяването на професионалното развитие на учителите и обвързването по по-добър начин на тяхната кариерата със заслугите и резултатите, както и повсеместното въвеждане на оценяване на училищата, могат да доведат до по-добри училищни резултати. За да се осигури плавен преход между образованието и пазара на труда, от жизненоважно значение е засилването и разширяването на практическото обучение чрез повече обучения в работна среда, както и професионално образование и обучение в горните класове на средното образование и във висшето образование. След публикуването през 2013 г. на законодателен декрет по този въпрос, изготвянето на национален регистър на професионалните квалификации е от съществено значение, за да се гарантира признаването на на уменията на национално равнище. Въз основа на първоначални действия в тази посока обвързването на отпускането на публични средства за университетите и изследователските институти с резултатите в областта на научните изследвания и преподаването би допринесло както за повишаване на качеството на университетското образование, така и за потенциално увеличаване на капацитета за научни изследвания и иновации в Италия — област, в която тя все още изостава.

| (15) | Бяха предприети някои стъпки за постигане на среда, благоприятстваща бизнеса и гражданите, но тяхното въздействие е затруднено заради закъснения на окончателното им приемане и пропуски при прилагането. Налице са все още трудности по отношение на конкуренцията (запазени сфери на дейност, концесии/разрешителни режими, т.н.) в областта на професионалните услуги, застраховките, дистрибуцията на горива, търговията на дребно и пощенските услуги. Необходимо е също така да бъдат преодолени редица слабости, засягащи системата за възлагане на обществени поръчки. Друг приоритет е засилването на конкуренцията в областта на местните обществени услуги. В частност, важно е да бъде приложено действащото законодателство, в което се посочва, че съществуващите договори, които не са в съответствие с законодателството на ЕС относно вътрешните критерии, трябва да се коригират до 31 декември 2014 г. |
| --- | --- |

(15)

Бяха предприети някои стъпки за постигане на среда, благоприятстваща бизнеса и гражданите, но тяхното въздействие е затруднено заради закъснения на окончателното им приемане и пропуски при прилагането. Налице са все още трудности по отношение на конкуренцията (запазени сфери на дейност, концесии/разрешителни режими, т.н.) в областта на професионалните услуги, застраховките, дистрибуцията на горива, търговията на дребно и пощенските услуги. Необходимо е също така да бъдат преодолени редица слабости, засягащи системата за възлагане на обществени поръчки. Друг приоритет е засилването на конкуренцията в областта на местните обществени услуги. В частност, важно е да бъде приложено действащото законодателство, в което се посочва, че съществуващите договори, които не са в съответствие с законодателството на ЕС относно вътрешните критерии, трябва да се коригират до 31 декември 2014 г.

| (16) | Проблемите с инфраструктурата затрудняват правилното функциониране на енергийния пазар. В транспортния сектор липсата на интермодална инфраструктура и на полезни взаимодействия и връзки между вътрешността и италианските пристанища се нуждае от особено внимание и действия. В извънградските райони на Италия липсва достатъчно широколентово покритие. |
| --- | --- |

(16)

Проблемите с инфраструктурата затрудняват правилното функциониране на енергийния пазар. В транспортния сектор липсата на интермодална инфраструктура и на полезни взаимодействия и връзки между вътрешността и италианските пристанища се нуждае от особено внимание и действия. В извънградските райони на Италия липсва достатъчно широколентово покритие.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Италия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Италия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите членки. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу.

| (18) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (19) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—8 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 1—8 по-долу.

| (20) | В контекста на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Италия следва също да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(20)

В контекста на европейския семестър Комисията направи също така анализ на икономическата политика в еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Италия следва също да гарантира пълното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Италия да предприеме следните действия в периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да подсили бюджетните мерки за 2014 г. в контекста на очертаващите се различия спрямо изискванията на Пакта за стабилност и растеж, а именно правилото за намаляване на дълга, основано на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., и да осигури напредък към изпълнение на средносрочната цел. През 2015 г. да подсили значително бюджетната стратегия, за да осигури изпълнение на изискването за намаляване на дълга и съответно постигане на средносрочната цел. След това да гарантира, че общият държавен дълг ще започне да намалява значително, да изпълни амбициозния план за приватизация, да извърши благоприятстваща растежа данъчна корекция въз основа на обявените значителни икономии, произтичащи от трайното подобрение на ефикасността и качеството на държавните разходи на всички нива на управление, като същевременно запази благоприятстващите растежа разходи в областта на научните изследвания и развойната дейност, иновациите, образованието и основните инфраструктурни проекти. Да гарантира независимостта и цялостното привеждане в действие на фискалния съвет възможно най-бързо и не по-късно от септември 2014 г., т.е. навреме за оценката на проекта на бюджетния план за 2015 г. |
| --- | --- |

1.

Да подсили бюджетните мерки за 2014 г. в контекста на очертаващите се различия спрямо изискванията на Пакта за стабилност и растеж, а именно правилото за намаляване на дълга, основано на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., и да осигури напредък към изпълнение на средносрочната цел. През 2015 г. да подсили значително бюджетната стратегия, за да осигури изпълнение на изискването за намаляване на дълга и съответно постигане на средносрочната цел. След това да гарантира, че общият държавен дълг ще започне да намалява значително, да изпълни амбициозния план за приватизация, да извърши благоприятстваща растежа данъчна корекция въз основа на обявените значителни икономии, произтичащи от трайното подобрение на ефикасността и качеството на държавните разходи на всички нива на управление, като същевременно запази благоприятстващите растежа разходи в областта на научните изследвания и развойната дейност, иновациите, образованието и основните инфраструктурни проекти. Да гарантира независимостта и цялостното привеждане в действие на фискалния съвет възможно най-бързо и не по-късно от септември 2014 г., т.е. навреме за оценката на проекта на бюджетния план за 2015 г.

| 2. | Да продължи прехвърлянето на данъчната тежест от производствените фактори към потреблението, имуществото и околната среда, което е в съответствие с бюджетните цели. За тази цел да оцени ефективността на неотдавнашното намаление на данъчното облагане на трудовите доходи и да гарантира финансирането му през 2015 г., да преразгледа директните данъчни приходи и да разшири данъчната основа, в частност по отношение на потреблението. Да гарантира по-ефективно екологично данъчно облагане, в т.ч. по отношение на акцизите, както и да отмени вредните за околната среда субсидии. До март 2015 г. да въведе закон за провеждане на данъчна реформа, включително като приеме декретите, позволяващи реформата на кадастралната система, за да гарантира ефективността на реформата на данъчното облагане върху недвижимата собственост. Да продължи повишаването на степента на спазване на данъчното законодателство като подобри предвидимостта на данъчната система, опрости процедурите, подобри събирането на данъчните задължения и модернизира данъчната администрация. Да продължи борбата с данъчните измами и да предприеме допълнителни стъпки срещу сивата икономика и недекларирания труд. |
| --- | --- |

2.

Да продължи прехвърлянето на данъчната тежест от производствените фактори към потреблението, имуществото и околната среда, което е в съответствие с бюджетните цели. За тази цел да оцени ефективността на неотдавнашното намаление на данъчното облагане на трудовите доходи и да гарантира финансирането му през 2015 г., да преразгледа директните данъчни приходи и да разшири данъчната основа, в частност по отношение на потреблението. Да гарантира по-ефективно екологично данъчно облагане, в т.ч. по отношение на акцизите, както и да отмени вредните за околната среда субсидии. До март 2015 г. да въведе закон за провеждане на данъчна реформа, включително като приеме декретите, позволяващи реформата на кадастралната система, за да гарантира ефективността на реформата на данъчното облагане върху недвижимата собственост. Да продължи повишаването на степента на спазване на данъчното законодателство като подобри предвидимостта на данъчната система, опрости процедурите, подобри събирането на данъчните задължения и модернизира данъчната администрация. Да продължи борбата с данъчните измами и да предприеме допълнителни стъпки срещу сивата икономика и недекларирания труд.

| 3. | Като част от по-мащабно усилие за подобряване на ефикасността на публичната администрация да разясни компетенциите на на всички равнища на управление. Да осигури по-добро управление на средствата от фондовете на ЕС чрез предприемането на решителни действия за подобряване на административния капацитет, прозрачността, оценката и контрола на качеството, както на национално, така и на регионално равнище, особено в южните райони. Да подобри допълнително ефективността на антикорупционните мерки, включително като преразгледа правилата за сроковете на давност до края на 2014 г. и да укрепи правомощията на националния орган за борба с корупцията. Да проведе своевременно мониторинг на реформите, приети с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие с оглед гарантиране на тяхната ефективност и приемане на допълнителни действия, ако е необходимо. |
| --- | --- |

3.

Като част от по-мащабно усилие за подобряване на ефикасността на публичната администрация да разясни компетенциите на на всички равнища на управление. Да осигури по-добро управление на средствата от фондовете на ЕС чрез предприемането на решителни действия за подобряване на административния капацитет, прозрачността, оценката и контрола на качеството, както на национално, така и на регионално равнище, особено в южните райони. Да подобри допълнително ефективността на антикорупционните мерки, включително като преразгледа правилата за сроковете на давност до края на 2014 г. и да укрепи правомощията на националния орган за борба с корупцията. Да проведе своевременно мониторинг на реформите, приети с цел повишаване на ефикасността на гражданското правосъдие с оглед гарантиране на тяхната ефективност и приемане на допълнителни действия, ако е необходимо.

| 4. | Да повиши стабилността на банковия сектор и да гарантира капацитета му да управлява и да се освобождава от обезценени активи с цел да съживи кредитирането на реалната икономика. Да подобри небанковия достъп до финансиране за предприятия, особено за малки и средни предприятия. Да продължи да насърчава и да наблюдава ефикасните практики на корпоративно управление в целия банков сектор, като отдели особено внимание на големите кооперативни банки („banche popolari“) и ролята на фондациите с оглед на подобряването на ефективността на на финансовото посредничество. |
| --- | --- |

4.

Да повиши стабилността на банковия сектор и да гарантира капацитета му да управлява и да се освобождава от обезценени активи с цел да съживи кредитирането на реалната икономика. Да подобри небанковия достъп до финансиране за предприятия, особено за малки и средни предприятия. Да продължи да насърчава и да наблюдава ефикасните практики на корпоративно управление в целия банков сектор, като отдели особено внимание на големите кооперативни банки („banche popolari“) и ролята на фондациите с оглед на подобряването на ефективността на на финансовото посредничество.

| 5. | До края на 2014 г. да оцени въздействието на реформите на пазара на труда и на определянето на заплатите върху създаването на работни места, процедурите за уволнение, двойствеността на пазара на труда и разходната конкурентоспособност, както и да прецени дали са необходими допълнителни действия. Да работи за постигане на по-широкообхватна социална закрила за безработните, като същевременно ограничи използването на схеми за компенсиране на заплащанията с цел улесняване на преразпределянето на работната сила. Да подсили връзката между активните и пасивните политики на пазара на труда, като до декември 2014 г. изготви подробна пътна карта за действие, и да подобри координацията и резултатността на публичните услуги за заетост в цялата страна. Да предприеме ефективни действия за насърчаване на заетостта сред жените, като до март 2015 г. приеме мерки за намаляване на възпиращите фактори от данъчно естество за вторите работещи членове на домакинството и предостави подходящи услуги за домашни грижи. Да предостави подходящи услуги в цялата страна за нерегистрирани млади хора и до края на 2014 г. да гарантира по-силен ангажимент от страна на частния сектор за предоставяне на качествени стажове и чиракуване в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да вземе мерки по отношение на бедността и социалното изключване, да подсили новата пилотна схема за социално подпомагане, без да се отклонява от бюджетните цели, да гарантира подходяща насоченост, обвързване със стриктни правила и равно разпределение в цялата страна, както и да подсили връзката с мерки за активизиране. Да подобри ефективността на схемите за подпомагане на семейства и качествени услуги в полза на домакинствата с ниски доходи и с деца. |
| --- | --- |

5.

До края на 2014 г. да оцени въздействието на реформите на пазара на труда и на определянето на заплатите върху създаването на работни места, процедурите за уволнение, двойствеността на пазара на труда и разходната конкурентоспособност, както и да прецени дали са необходими допълнителни действия. Да работи за постигане на по-широкообхватна социална закрила за безработните, като същевременно ограничи използването на схеми за компенсиране на заплащанията с цел улесняване на преразпределянето на работната сила. Да подсили връзката между активните и пасивните политики на пазара на труда, като до декември 2014 г. изготви подробна пътна карта за действие, и да подобри координацията и резултатността на публичните услуги за заетост в цялата страна. Да предприеме ефективни действия за насърчаване на заетостта сред жените, като до март 2015 г. приеме мерки за намаляване на възпиращите фактори от данъчно естество за вторите работещи членове на домакинството и предостави подходящи услуги за домашни грижи. Да предостави подходящи услуги в цялата страна за нерегистрирани млади хора и до края на 2014 г. да гарантира по-силен ангажимент от страна на частния сектор за предоставяне на качествени стажове и чиракуване в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да вземе мерки по отношение на бедността и социалното изключване, да подсили новата пилотна схема за социално подпомагане, без да се отклонява от бюджетните цели, да гарантира подходяща насоченост, обвързване със стриктни правила и равно разпределение в цялата страна, както и да подсили връзката с мерки за активизиране. Да подобри ефективността на схемите за подпомагане на семейства и качествени услуги в полза на домакинствата с ниски доходи и с деца.

| 6. | Да въведе националната система за оценка на училищата с цел подобряване на резултатите и намаляване на броя на преждевременно напускащите училище лица. Да увеличи използването на ученето в процеса на работа в горната степен на средното професионално образование и обучение и да укрепи професионално ориентираното висше образование. Да създаде национален регистър на квалификациите, за да гарантира широко признаване на уменията. Да гарантира, че публичното финансиране се използва в по-голяма степен за възнаграждаване на качествено висше образование и научни изследвания. |
| --- | --- |

6.

Да въведе националната система за оценка на училищата с цел подобряване на резултатите и намаляване на броя на преждевременно напускащите училище лица. Да увеличи използването на ученето в процеса на работа в горната степен на средното професионално образование и обучение и да укрепи професионално ориентираното висше образование. Да създаде национален регистър на квалификациите, за да гарантира широко признаване на уменията. Да гарантира, че публичното финансиране се използва в по-голяма степен за възнаграждаване на качествено висше образование и научни изследвания.

| 7. | Да одобри неприетото законодателството или други равностойни мерки, насочени към опростяване на регулаторната среда за предприятията и гражданите и да се справи с пропуските при прилагането на съществуващото законодателство. Да ускори отварянето на пазара и премахването на оставащите пречки и ограничения за конкуренцията в областта на професионалните и местните държавни услуги, застраховките, дистрибуцията на горива, търгавията на дребно и пощенските услуги. Да подобри ефективността на обществените поръчки, особено чрез рационализиране на процедурите, включително чрез по-добро използване на електронни обществени поръчки, рационализиране на централните органи за обществени поръчки и осигуряване на правилно прилагане на правилата за периодите преди и след възлагането на поръчките. За местните обществени услуги до 31 декември 2014 г. да изпълнява стриктно законодателството за коригиране на договорите, които не отговарят на изискванията относно вътрешното възлагане на поръчки. |
| --- | --- |

7.

Да одобри неприетото законодателството или други равностойни мерки, насочени към опростяване на регулаторната среда за предприятията и гражданите и да се справи с пропуските при прилагането на съществуващото законодателство. Да ускори отварянето на пазара и премахването на оставащите пречки и ограничения за конкуренцията в областта на професионалните и местните държавни услуги, застраховките, дистрибуцията на горива, търгавията на дребно и пощенските услуги. Да подобри ефективността на обществените поръчки, особено чрез рационализиране на процедурите, включително чрез по-добро използване на електронни обществени поръчки, рационализиране на централните органи за обществени поръчки и осигуряване на правилно прилагане на правилата за периодите преди и след възлагането на поръчките. За местните обществени услуги до 31 декември 2014 г. да изпълнява стриктно законодателството за коригиране на договорите, които не отговарят на изискванията относно вътрешното възлагане на поръчки.

| 8. | До септември 2014 г. възможно най-бързо и цялостно да приведе в действие органа по въпросите на транспорта. Да одобри списъка със стратегически инфраструктурни обекти в енергийния сектор и да подобри управлението на пристанищата и връзките с вътрешността на страната. |
| --- | --- |

8.

До септември 2014 г. възможно най-бързо и цялостно да приведе в действие органа по въпросите на транспорта. Да одобри списъка със стратегически инфраструктурни обекти в енергийния сектор и да подобри управлението на пристанищата и връзките с вътрешността на страната.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 42.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната(ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  COM(2013) 800 final

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета.

7

(8)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

8

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/63

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Латвия за 2014 г. и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Латвия за 2014 г.

2014/C 247/12

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,

Като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която стратегия се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която стратегия се съсредоточава върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие въз основа на предложенията на Комисията препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. — решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие въз основа на предложенията на Комисията препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. — решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на конкретните препоръки за отделните държави. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на конкретните препоръки за отделните държави.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Латвия за 2013 г. и даде становището си относно програмата за конвергенция на Латвия за периода 2012—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Латвия за 2013 г. и даде становището си относно програмата за конвергенция на Латвия за периода 2012—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Латвия не бе посочена сред държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Латвия не бе посочена сред държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 29 април 2014 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 30 април 2014 г. — своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 29 април 2014 г. Латвия представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 30 април 2014 г. — своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност за 2014 г., е постепенно намаляване на номиналния дефицит и запазване на структурния баланс, който съответства на средносрочната цел, когато се взема предвид разрешеното отклонение от средносрочната цел, свързано с въздействието на реформата на пенсионната система. В рамките на програмата за стабилност средносрочната цел бе изменена от - 0,5 % до - 1,0 %, като новата цел отразява целите на Пакта за стабилност и растеж. Планираното развитие на номиналното салдо в програмата за стабилност предполага постепенно влошаване на (преизчисленото) структурно салдо, макар и все още в рамките на маржа, разрешен при прилагането на реформата на пенсионната система. Като се вземе предвид позволеното отклонение от средносрочната цел, планираният структурен дефицит е в съответствие с изискването на Пакта за стабилност и растеж до 2016 г. Независимо от това планираното увеличение на преизчисления структурен дефицит през 2017 г. води до отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. Като цяло бюджетната стратегия, посочена в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Държавният дълг продължава да бъде доста под 60 % от БВП през целия програмен период, като до 2017 г. ще намалее на 31 % от БВП. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не беше официално подкрепен от нито една независима институция, е реалистичен. Икономическият растеж се очаква да остане около 4 % годишно за целия период на програмата, а прогнозираните увеличения на цените са умерени. |
| --- | --- |

(8)

Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност за 2014 г., е постепенно намаляване на номиналния дефицит и запазване на структурния баланс, който съответства на средносрочната цел, когато се взема предвид разрешеното отклонение от средносрочната цел, свързано с въздействието на реформата на пенсионната система. В рамките на програмата за стабилност средносрочната цел бе изменена от - 0,5 % до - 1,0 %, като новата цел отразява целите на Пакта за стабилност и растеж. Планираното развитие на номиналното салдо в програмата за стабилност предполага постепенно влошаване на (преизчисленото) структурно салдо, макар и все още в рамките на маржа, разрешен при прилагането на реформата на пенсионната система. Като се вземе предвид позволеното отклонение от средносрочната цел, планираният структурен дефицит е в съответствие с изискването на Пакта за стабилност и растеж до 2016 г. Независимо от това планираното увеличение на преизчисления структурен дефицит през 2017 г. води до отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. Като цяло бюджетната стратегия, посочена в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Държавният дълг продължава да бъде доста под 60 % от БВП през целия програмен период, като до 2017 г. ще намалее на 31 % от БВП. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, който не беше официално подкрепен от нито една независима институция, е реалистичен. Икономическият растеж се очаква да остане около 4 % годишно за целия период на програмата, а прогнозираните увеличения на цените са умерени.

| (9) | В бюджетния сценарий на програмата за стабилност се предвижда рязък спад в дела на държавните приходи и разходи в рамките на БВП, което е отражение на няколко мерки за намаляване на приходите на фона целенасочени мерки за ограничаване на разходите. Нарастващите искания за разходи в няколко области на политиката представляват риск за предвиденото в програмата за стабилност намаление на разходите. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. показва, че макар бюджетната политика през 2014 г. да е в съответствие с изискването на Пакта за стабилност и растеж, налице е риск от отклонение през 2015 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че през 2014 г. отклонението на структурния дефицит от средносрочната цел отразява въздействието на реформата на пенсионната система, като в същото време от 2015 г. нататък съществува риск от отклонение от плана за корекции. |
| --- | --- |

(9)

В бюджетния сценарий на програмата за стабилност се предвижда рязък спад в дела на държавните приходи и разходи в рамките на БВП, което е отражение на няколко мерки за намаляване на приходите на фона целенасочени мерки за ограничаване на разходите. Нарастващите искания за разходи в няколко области на политиката представляват риск за предвиденото в програмата за стабилност намаление на разходите. Прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. показва, че макар бюджетната политика през 2014 г. да е в съответствие с изискването на Пакта за стабилност и растеж, налице е риск от отклонение през 2015 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че през 2014 г. отклонението на структурния дефицит от средносрочната цел отразява въздействието на реформата на пенсионната система, като в същото време от 2015 г. нататък съществува риск от отклонение от плана за корекции.

| (10) | Латвия предприе стъпки за намаляване на данъчната тежест за лицата с нисък доход и за семействата с лица на тяхна издръжка, както и за укрепване на данъчното облагане върху собствеността и екологичните данъци, но размерът и замисълът на тези данъци не оказва влияние в достатъчна степен върху поведението на икономическите оператори, като все още са налице някои вредни за околната среда субсидии. Въпреки че органите постигнаха известен напредък в подобряването на спазването на данъчното законодателство и намаляването на дела на недекларираната икономическа дейност, по-специално чрез подобряване на оценката на риска и по-строги санкции срещу измамно поведение, все още са налице трудности, свързани с борбата срещу данъчните измами и укриването на данъци. По-специално, въпреки че приходите от данъци върху потреблението представляват значителна част от общото данъчно облагане, налице е допълнителен потенциал за тяхното увеличение, ако се подобри спазването на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

(10)

Латвия предприе стъпки за намаляване на данъчната тежест за лицата с нисък доход и за семействата с лица на тяхна издръжка, както и за укрепване на данъчното облагане върху собствеността и екологичните данъци, но размерът и замисълът на тези данъци не оказва влияние в достатъчна степен върху поведението на икономическите оператори, като все още са налице някои вредни за околната среда субсидии. Въпреки че органите постигнаха известен напредък в подобряването на спазването на данъчното законодателство и намаляването на дела на недекларираната икономическа дейност, по-специално чрез подобряване на оценката на риска и по-строги санкции срещу измамно поведение, все още са налице трудности, свързани с борбата срещу данъчните измами и укриването на данъци. По-специално, въпреки че приходите от данъци върху потреблението представляват значителна част от общото данъчно облагане, налице е допълнителен потенциал за тяхното увеличение, ако се подобри спазването на данъчното законодателство.

| (11) | Въпреки първоначалния амбициозен план за реформа на висшето образование Латвия не е постигнала напредък в създаването на международно одобрена система за акредитиране, плановете за въвеждане на нов модел за финансиране са предвидени индикативно за 2016 г., консолидирането на институциите за висше образование намаля, ограниченията, свързани с използването на чужди езици, останаха непроменени. Това се случва въпреки наличието на значителен потенциал за реформиране на системата на висшето образование, която е прекалено голяма по обем предвид намаляването на населението, разполага с твърде много различни учебни програми и е недостатъчно привлекателна а чуждестранни студенти и преподавателски персонал. Резултатите от първата независима оценка на научноизследователските институции показват, че 21 % от заетите в еквивалент на пълно работно време учени работят за онези 10 % от оценените институции, които могат се считат за изследователски центрове на високо международно равнище. Освен това през 2012 г. интензитетът на Латвия по отношение на научните изследвания и развойната дейност беше едва 0,66 % от БВП, което не позволява постигането на целта от стратегията „Европа 2020“, а именно отделяне на 1,5 % от БВП за научни изследвания и развойна дейност. |
| --- | --- |

(11)

Въпреки първоначалния амбициозен план за реформа на висшето образование Латвия не е постигнала напредък в създаването на международно одобрена система за акредитиране, плановете за въвеждане на нов модел за финансиране са предвидени индикативно за 2016 г., консолидирането на институциите за висше образование намаля, ограниченията, свързани с използването на чужди езици, останаха непроменени. Това се случва въпреки наличието на значителен потенциал за реформиране на системата на висшето образование, която е прекалено голяма по обем предвид намаляването на населението, разполага с твърде много различни учебни програми и е недостатъчно привлекателна а чуждестранни студенти и преподавателски персонал. Резултатите от първата независима оценка на научноизследователските институции показват, че 21 % от заетите в еквивалент на пълно работно време учени работят за онези 10 % от оценените институции, които могат се считат за изследователски центрове на високо международно равнище. Освен това през 2012 г. интензитетът на Латвия по отношение на научните изследвания и развойната дейност беше едва 0,66 % от БВП, което не позволява постигането на целта от стратегията „Европа 2020“, а именно отделяне на 1,5 % от БВП за научни изследвания и развойна дейност.

| (12) | Латвия е постигнала напредък в борбата с безработицата, която намаля значително. Въпреки това младежката безработица е все още относително висока и е налице необходимост от мерки за информиране на нерегистрираните и неактивни на пазара на труда младежи. Въпреки че Латвия взе мерки за коригиране на несъответствията между предлаганите умения и търсенето на пазара на труда, както и на качеството на професионалното образование, все още трябва да се обърне внимание, по-специално на подобряването на качеството на чиракуването и на разработването на цялостно професионално ориентиране. Активните политики на участие на пазара на труда имат все още ограничен обхват и разчитат в прекалено голяма степен на обществени поръчки за строителство. |
| --- | --- |

(12)

Латвия е постигнала напредък в борбата с безработицата, която намаля значително. Въпреки това младежката безработица е все още относително висока и е налице необходимост от мерки за информиране на нерегистрираните и неактивни на пазара на труда младежи. Въпреки че Латвия взе мерки за коригиране на несъответствията между предлаганите умения и търсенето на пазара на труда, както и на качеството на професионалното образование, все още трябва да се обърне внимание, по-специално на подобряването на качеството на чиракуването и на разработването на цялостно професионално ориентиране. Активните политики на участие на пазара на труда имат все още ограничен обхват и разчитат в прекалено голяма степен на обществени поръчки за строителство.

| (13) | Бедността сред населението на трудова възраст продължава да бъде много висока в Латвия. Латвия предприе някои стъпки за реформа на социалното подпомагане и завърши мащабна оценка на системата за социална сигурност, като осигури стабилна основа за реформи, основаващи се на обективни данни. Тя значително увеличи различни обезщетения, свързани с деца, и повиши праговете на необлагаемите лични доходи за лицата на издръжка. При все това ефективността на социалната закрила с оглед на намаляването на бедността продължава да бъде незадоволителна, а разработването на ефективна социалноосигурителна система продължава да бъде предизвикателство. Като цяло голяма част от населението е застрашена от бедност или социално изключване и това се отнася в още по-голяма степен за децата. Семействата с деца, безработните, хората с увреждания и хората, живеещи в селски райони, са изложени на особено висок риск от бедност и социално изключване. В Латвия разходите за социална закрила като процент от БВП са най-ниските в Съюза. Достъпът до здравеопазване е възпрепятстван от високите разходи, включително преките плащания от страна на пациентите и преобладаващите неофициални плащания, в резултат на което нуждите на голяма част от населението от здравни грижи остават неудовлетворени. Има възможности за подобрение, за повишаване на ефикасността на системата, за осигуряване на рентабилно финансиране и насърчаване на превантивни дейности. |
| --- | --- |

(13)

Бедността сред населението на трудова възраст продължава да бъде много висока в Латвия. Латвия предприе някои стъпки за реформа на социалното подпомагане и завърши мащабна оценка на системата за социална сигурност, като осигури стабилна основа за реформи, основаващи се на обективни данни. Тя значително увеличи различни обезщетения, свързани с деца, и повиши праговете на необлагаемите лични доходи за лицата на издръжка. При все това ефективността на социалната закрила с оглед на намаляването на бедността продължава да бъде незадоволителна, а разработването на ефективна социалноосигурителна система продължава да бъде предизвикателство. Като цяло голяма част от населението е застрашена от бедност или социално изключване и това се отнася в още по-голяма степен за децата. Семействата с деца, безработните, хората с увреждания и хората, живеещи в селски райони, са изложени на особено висок риск от бедност и социално изключване. В Латвия разходите за социална закрила като процент от БВП са най-ниските в Съюза. Достъпът до здравеопазване е възпрепятстван от високите разходи, включително преките плащания от страна на пациентите и преобладаващите неофициални плащания, в резултат на което нуждите на голяма част от населението от здравни грижи остават неудовлетворени. Има възможности за подобрение, за повишаване на ефикасността на системата, за осигуряване на рентабилно финансиране и насърчаване на превантивни дейности.

| (14) | Латвия постигна известен напредък в отварянето на своя пазар на електроенергия за конкуренция и в началото на 2015 г. процесът ще обхване сектора на домакинствата. През юни 2013 г. Латвия се присъедини към сключването на регионалния скандинавско-балтийски северен общ пазар за електричество. Необходимо е допълнително укрепване на връзките с енергийния пазар на ЕС, тъй като в момента Латвия зависи от вноса, а трансграничната електрическа връзка с Естония е много често претоварена. Развитието на инфраструктурата е от съществено значение и Латвия е изправена през значителни предизвикателства за преодоляване на недостатъците на инфраструктурата. Беше постигнат известен напредък и в сектора на природния газ, тъй като Парламентът одобри изменения на Закона за енергетиката, в който е заложено постепенното отваряне на пазара на газ от април 2014 г.; пълното отваряне на пазара обаче беше отложено до 2017 г. Латвия представи балансирана комбинация от политически мерки, насочени към икономии на енергия за основните сектори на икономиката, и в близките години над 70 % от икономиите на енергия ще бъдат генерирани в сградния сектор. Все пак ефективността в транспорта, сградите и отоплителните системи трябва още да се подобри. |
| --- | --- |

(14)

Латвия постигна известен напредък в отварянето на своя пазар на електроенергия за конкуренция и в началото на 2015 г. процесът ще обхване сектора на домакинствата. През юни 2013 г. Латвия се присъедини към сключването на регионалния скандинавско-балтийски северен общ пазар за електричество. Необходимо е допълнително укрепване на връзките с енергийния пазар на ЕС, тъй като в момента Латвия зависи от вноса, а трансграничната електрическа връзка с Естония е много често претоварена. Развитието на инфраструктурата е от съществено значение и Латвия е изправена през значителни предизвикателства за преодоляване на недостатъците на инфраструктурата. Беше постигнат известен напредък и в сектора на природния газ, тъй като Парламентът одобри изменения на Закона за енергетиката, в който е заложено постепенното отваряне на пазара на газ от април 2014 г.; пълното отваряне на пазара обаче беше отложено до 2017 г. Латвия представи балансирана комбинация от политически мерки, насочени към икономии на енергия за основните сектори на икономиката, и в близките години над 70 % от икономиите на енергия ще бъдат генерирани в сградния сектор. Все пак ефективността в транспорта, сградите и отоплителните системи трябва още да се подобри.

| (15) | Латвия предприе съществени действия за подобряване на капацитета в съдебната система, за намаляване на броя на висящите дела с натрупани закъснения и за съкращаване на продължителността на процедурите. Въпреки това многото забавяния на съдебни дела все още представляват заплаха за бизнеса и реформите, насочени към подобряването на ефикасността и качеството на съдебната система, трябва да бъдат завършени, включително във връзка с несъстоятелността, уреждането на спорове и арбитража. Латвия предложи амбициозни реформи в публичната администрация, но тяхното прилагане е бавно и не включва местните власти, а реформата на държавните предприятия се забави значително. Необходими са изменения на Закона за конкуренцията, за да се даде на Съвета по конкуренция по-голяма институционална и финансова независимост с цел да се намесва ефективно в борбата с действия на публични и частни органи, които ограничават конкуренцията. |
| --- | --- |

(15)

Латвия предприе съществени действия за подобряване на капацитета в съдебната система, за намаляване на броя на висящите дела с натрупани закъснения и за съкращаване на продължителността на процедурите. Въпреки това многото забавяния на съдебни дела все още представляват заплаха за бизнеса и реформите, насочени към подобряването на ефикасността и качеството на съдебната система, трябва да бъдат завършени, включително във връзка с несъстоятелността, уреждането на спорове и арбитража. Латвия предложи амбициозни реформи в публичната администрация, но тяхното прилагане е бавно и не включва местните власти, а реформата на държавните предприятия се забави значително. Необходими са изменения на Закона за конкуренцията, за да се даде на Съвета по конкуренция по-голяма институционална и финансова независимост с цел да се намесва ефективно в борбата с действия на публични и частни органи, които ограничават конкуренцията.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Латвия. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Латвия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (18) | В контекста на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът издаде конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Латвия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(18)

В контекста на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът издаде конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (6). Като държава, чиято парична единица е еврото, Латвия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Латвия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да запази стабилна бюджетна позиция през 2014 г. и да укрепи бюджетната стратегия от 2015 г., като се гарантира, че отклонението от средносрочната цел остава ограничено до въздействието на реформата на пенсионната система. Да продължи усилията за допълнително намаляване на данъчната тежест върху хората с ниски доходи в контекста на промяната към по-благоприятни за растежа данъци върху недвижимото имущество и за опазване на околната среда и чрез повишаване на степента на спазване на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

1.

Да запази стабилна бюджетна позиция през 2014 г. и да укрепи бюджетната стратегия от 2015 г., като се гарантира, че отклонението от средносрочната цел остава ограничено до въздействието на реформата на пенсионната система. Да продължи усилията за допълнително намаляване на данъчната тежест върху хората с ниски доходи в контекста на промяната към по-благоприятни за растежа данъци върху недвижимото имущество и за опазване на околната среда и чрез повишаване на степента на спазване на данъчното законодателство.

| 2. | Да напредне по прилагането на реформата на висшето образование, по-специално чрез създаването на независима агенция за акредитиране и финансов модел, който възнаграждава качеството. Да предостави професионална ориентация на всички образователни нива, да подобри качеството на професионалното образование и обучение, включително като подсили чиракуването, да напредне по отношение на пригодността за заетост на младите хора, включително чрез въвеждането на мерки за информиране за нерегистрирани младежи, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Да предприеме стъпки за по-интегрирана и всеобхватна система за научни изследвания чрез съсредоточаване на финансирането върху научноизследователски институции, които са конкурентоспособни на международно равнище. |
| --- | --- |

2.

Да напредне по прилагането на реформата на висшето образование, по-специално чрез създаването на независима агенция за акредитиране и финансов модел, който възнаграждава качеството. Да предостави професионална ориентация на всички образователни нива, да подобри качеството на професионалното образование и обучение, включително като подсили чиракуването, да напредне по отношение на пригодността за заетост на младите хора, включително чрез въвеждането на мерки за информиране за нерегистрирани младежи, които не участват в никаква форма на заетост, образование или обучение. Да предприеме стъпки за по-интегрирана и всеобхватна система за научни изследвания чрез съсредоточаване на финансирането върху научноизследователски институции, които са конкурентоспособни на международно равнище.

| 3. | Да реформира социалното подпомагане и неговото финансиране, като освен това осигури по-добро покритие, подходящ размер на обезщетенията, укрепени мерки за активизиране и целенасочени социални услуги. Да разшири обхвата на политиките за активно участие на пазара на труда. Да подобри икономическата ефективност, качеството и достъпността на системата за здравеопазване. |
| --- | --- |

3.

Да реформира социалното подпомагане и неговото финансиране, като освен това осигури по-добро покритие, подходящ размер на обезщетенията, укрепени мерки за активизиране и целенасочени социални услуги. Да разшири обхвата на политиките за активно участие на пазара на труда. Да подобри икономическата ефективност, качеството и достъпността на системата за здравеопазване.

| 4. | Да ускори разработването на връзки за газ и електричество със съседните държави членки с цел разнообразяване на енергийните източници и насърчаване на конкурентоспособността чрез подобряване на интеграцията на балтийските енергийни пазари. Да продължи усилията си за по-нататъшно увеличаване на енергийната ефективност в транспорта, сградите и отоплителните системи. |
| --- | --- |

4.

Да ускори разработването на връзки за газ и електричество със съседните държави членки с цел разнообразяване на енергийните източници и насърчаване на конкурентоспособността чрез подобряване на интеграцията на балтийските енергийни пазари. Да продължи усилията си за по-нататъшно увеличаване на енергийната ефективност в транспорта, сградите и отоплителните системи.

| 5. | Да довърши реформите в съдебната система, включително продължаващата реформа относно несъстоятелността, арбитража и медиацията, за да се гарантира правна среда, която е благоприятна за бизнеса и потребителите. Да напредне по реформите на публичната администрация, включително като изпълни реформата на управлението на държавните предприятия и подобри институционалната и финансовата независимост на Съвета по конкуренцията. |
| --- | --- |

5.

Да довърши реформите в съдебната система, включително продължаващата реформа относно несъстоятелността, арбитража и медиацията, за да се гарантира правна среда, която е благоприятна за бизнеса и потребителите. Да напредне по реформите на публичната администрация, включително като изпълни реформата на управлението на държавните предприятия и подобри институционалната и финансовата независимост на Съвета по конкуренцията.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 47.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

4

(5)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

(6)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

6

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/67 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/67

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно Националната програма за реформи на Литва за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Литва за 2014 г.

2014/C 247/13

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,

като има предвид, че

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, която да е основана на засилена координация на икономическите политики и да е насочена към ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, която да е основана на засилена координация на икономическите политики и да е насочена към ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г., въз основа на предложения на Комисията, Съветът прие Препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. — Решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г., въз основа на предложения на Комисията, Съветът прие Препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. — Решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на равнището на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на конкретните препоръки за отделните държави. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на равнището на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на конкретните препоръки за отделните държави.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие Препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Литва за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на Литва за 2012—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие Препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Литва за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на Литва за 2012—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Литва не е посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Литва не е посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 1 април 2014 г. Литва представи своята Национална програма за реформи за 2014 г., а на 22 април 2014 г. — своята Конвергентна програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 1 април 2014 г. Литва представи своята Национална програма за реформи за 2014 г., а на 22 април 2014 г. — своята Конвергентна програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма за 2014 г., е до 2015 г. да се постигне средносрочната бюджетна цел, а в края на програмата през 2017 г. — да се постигне структурен излишък от 0,9 % от БВП. В Конвергентната програма се потвърждава предишната средносрочна цел от 1 %, което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета, годишният темп на постигане на средносрочната цел се равнява на най-малко 0,5 % от БВП за 2014 г. и 2015 г. В същото време съществува риск от отклонение от целевия показател за разходите през 2015 г. Като цяло планът за корекции за постигане на средносрочната цел в общи линии съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Конвергентната програма показва значително намаляване на дълга за програмния период — до около 35 % до 2017 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на Конвергентната програма изглежда като цяло правдоподобен. Същевременно за периода 2015‐2017 г. все още предстои да бъдат уточнени мерките за консолидиране. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. структурните корекции за 2014 г. и 2015 г. се очаква да бъдат съответно 0,2 % и 0,6 % от БВП, като за 2014 г. стойността от 0,3 % от БВП е под исканото намаление от 0,5 % от БВП. Освен това целевият показател за разходите е застрашен от значително отклонение през 2014 г., като през 2015 г. ще има допълнително, макар и по-ограничено отклонение. Въз основа на оценката си на Конвергентната програма и на прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът счита, че е налице риск от значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел от 2014 г. нататък. |
| --- | --- |

(8)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма за 2014 г., е до 2015 г. да се постигне средносрочната бюджетна цел, а в края на програмата през 2017 г. — да се постигне структурен излишък от 0,9 % от БВП. В Конвергентната програма се потвърждава предишната средносрочна цел от 1 %, което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо на бюджета, годишният темп на постигане на средносрочната цел се равнява на най-малко 0,5 % от БВП за 2014 г. и 2015 г. В същото време съществува риск от отклонение от целевия показател за разходите през 2015 г. Като цяло планът за корекции за постигане на средносрочната цел в общи линии съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Конвергентната програма показва значително намаляване на дълга за програмния период — до около 35 % до 2017 г. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на Конвергентната програма изглежда като цяло правдоподобен. Същевременно за периода 2015‐2017 г. все още предстои да бъдат уточнени мерките за консолидиране. Съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. структурните корекции за 2014 г. и 2015 г. се очаква да бъдат съответно 0,2 % и 0,6 % от БВП, като за 2014 г. стойността от 0,3 % от БВП е под исканото намаление от 0,5 % от БВП. Освен това целевият показател за разходите е застрашен от значително отклонение през 2014 г., като през 2015 г. ще има допълнително, макар и по-ограничено отклонение. Въз основа на оценката си на Конвергентната програма и на прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът счита, че е налице риск от значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел от 2014 г. нататък.

| (9) | Относителното значение на данъците, чието въздействие върху растежа се счита за по-малко отрицателно — като данъците върху недвижимата собственост и екологичните данъци, продължава да бъде слабо. За данъчни приходи се разчита до голяма степен на непреките данъци и данъчното облагане на труда, като в същото време делът на данъчното облагане в областта на околната среда е все още малък. Нарасналите приходи от по-благоприятни за растежа данъци биха могли да се използват за облекчаване на данъчната тежест за лицата с ниски доходи, и по-специално нискоквалифицираните работници. В началото на 2013 г. бе предприето частично преразглеждане на данъчната система и правителството реши да коригира данъчното облагане на капитала, да увеличи прага на облагаемите доходи, което означава нарастване на прогресивността на облагането на личните доходи в полза на лицата с ниски доходи, и да увеличи акцизите за тютюна и алкохола. Като цяло обаче тези мерки ще окажат доста отрицателно въздействие върху приходите. Затова от жизненоважно значение продължават да бъдат по-нататъшните стъпки за подобряване на устойчивостта на публичните финанси и за укрепване на приходите. Не бяха предприети никакви съществени мерки след публикуването през 2013 г. на специфичните за всяка държава препоръки относно данъчното облагане, свързано с опазването на околната среда. Имаше ограничен напредък по укрепването на фискалната рамка, тъй като таваните за разходите все още не са достатъчно стриктни и все още не са одобрени законодателни промени. Литва продължава да е изправена пред предизвикателства по отношение на спазването на данъчното законодателство, по-специално за справяне с измамите с ДДС чрез, наред с другото, укрепване на мерките за управление на риска. Планът за действие за спазване на данъчното законодателство за периода 2013—2014 г. е в процес на изпълнение и първите оценки говорят за някои положителни ефекти. През 2013 г. беше приет пакет от мерки с цел подобряване на спазването на данъчното законодателство в областта на ДДС и акцизите. За периода 2014—2015 г. беше стартирана нова целева стратегия. |
| --- | --- |

(9)

Относителното значение на данъците, чието въздействие върху растежа се счита за по-малко отрицателно — като данъците върху недвижимата собственост и екологичните данъци, продължава да бъде слабо. За данъчни приходи се разчита до голяма степен на непреките данъци и данъчното облагане на труда, като в същото време делът на данъчното облагане в областта на околната среда е все още малък. Нарасналите приходи от по-благоприятни за растежа данъци биха могли да се използват за облекчаване на данъчната тежест за лицата с ниски доходи, и по-специално нискоквалифицираните работници. В началото на 2013 г. бе предприето частично преразглеждане на данъчната система и правителството реши да коригира данъчното облагане на капитала, да увеличи прага на облагаемите доходи, което означава нарастване на прогресивността на облагането на личните доходи в полза на лицата с ниски доходи, и да увеличи акцизите за тютюна и алкохола. Като цяло обаче тези мерки ще окажат доста отрицателно въздействие върху приходите. Затова от жизненоважно значение продължават да бъдат по-нататъшните стъпки за подобряване на устойчивостта на публичните финанси и за укрепване на приходите. Не бяха предприети никакви съществени мерки след публикуването през 2013 г. на специфичните за всяка държава препоръки относно данъчното облагане, свързано с опазването на околната среда. Имаше ограничен напредък по укрепването на фискалната рамка, тъй като таваните за разходите все още не са достатъчно стриктни и все още не са одобрени законодателни промени. Литва продължава да е изправена пред предизвикателства по отношение на спазването на данъчното законодателство, по-специално за справяне с измамите с ДДС чрез, наред с другото, укрепване на мерките за управление на риска. Планът за действие за спазване на данъчното законодателство за периода 2013—2014 г. е в процес на изпълнение и първите оценки говорят за някои положителни ефекти. През 2013 г. беше приет пакет от мерки с цел подобряване на спазването на данъчното законодателство в областта на ДДС и акцизите. За периода 2014—2015 г. беше стартирана нова целева стратегия.

| (10) | Неблагоприятните демографски промени пораждат съмнения относно дългосрочната фискална устойчивост на Литва. Очаква се разходите за пенсии да нараснат значително и след 50 години да станат почти два пъти по-високи от средните за ЕС. Постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст, което започна през 2012 г., не е достатъчно, за да се преодолее проблемът със свиването на работната сила и нарастването на средната продължителността на живота. В допълнение към това, рязкото нарастване на бедността и сериозните материални лишения сред по-възрастните хора показват, че са налице проблеми, свързани с подходящия размер на пенсиите. Литва постигна важни, макар и изолирани стъпки в правилната посока, но са необходими по-решителни промени с цел изпълнение на една цялостна реформа. Литва приключи реформата на втория пенсионен стълб, но нито професионалните схеми, нито доброволното пенсионно натрупване се използват широко. Успоредно с увеличаването на законоустановената пенсионна възраст са необходими и мерки, които да гарантират пригодността за заетост на по-възрастните работници, както и работна среда, съобразена с нуждите на възрастните хора. |
| --- | --- |

(10)

Неблагоприятните демографски промени пораждат съмнения относно дългосрочната фискална устойчивост на Литва. Очаква се разходите за пенсии да нараснат значително и след 50 години да станат почти два пъти по-високи от средните за ЕС. Постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст, което започна през 2012 г., не е достатъчно, за да се преодолее проблемът със свиването на работната сила и нарастването на средната продължителността на живота. В допълнение към това, рязкото нарастване на бедността и сериозните материални лишения сред по-възрастните хора показват, че са налице проблеми, свързани с подходящия размер на пенсиите. Литва постигна важни, макар и изолирани стъпки в правилната посока, но са необходими по-решителни промени с цел изпълнение на една цялостна реформа. Литва приключи реформата на втория пенсионен стълб, но нито професионалните схеми, нито доброволното пенсионно натрупване се използват широко. Успоредно с увеличаването на законоустановената пенсионна възраст са необходими и мерки, които да гарантират пригодността за заетост на по-възрастните работници, както и работна среда, съобразена с нуждите на възрастните хора.

| (11) | Като цяло безработицата е намаляла, но структурната безработица остава висока, което предполага несъответствията между търсените и предлаганите умения, по-специално за нискоквалифицираните лица. Младежката безработица и процентът на неработещите, неучещите и необучаващите се млади хора намаляват, но все още са високи. Ограниченият обхват на активните политики на пазара на труда продължава да бъде предизвикателство, а ефективността и своевременността им трябва да бъдат подобрени. Очаква се липсата на квалифицираната работна ръка да се засили още повече в бъдеще. За да се подобри пригодността за заетост на младите хора, е важно да се подобри съответствието с пазара на труда на професионалното и висшето образование, да се подобри качеството на схемите за чиракуване и на ученето в процеса на работа в партньорство с частния сектор, включително и с МСП. Недостатъчно нараства участието в програми за учене през целия живот. Необходим е цялостен преглед на трудовото право с участието на социалните партньори, за да се намерят начини за намаляване на административната тежест за работодателите. От първостепенно значение най-вече е да се идентифицират и премахнат ненужните ограничения по отношение на гъвкавите договорни споразумения, разпоредбите за прекратяване на трудовите договори и организацията на работното време. |
| --- | --- |

(11)

Като цяло безработицата е намаляла, но структурната безработица остава висока, което предполага несъответствията между търсените и предлаганите умения, по-специално за нискоквалифицираните лица. Младежката безработица и процентът на неработещите, неучещите и необучаващите се млади хора намаляват, но все още са високи. Ограниченият обхват на активните политики на пазара на труда продължава да бъде предизвикателство, а ефективността и своевременността им трябва да бъдат подобрени. Очаква се липсата на квалифицираната работна ръка да се засили още повече в бъдеще. За да се подобри пригодността за заетост на младите хора, е важно да се подобри съответствието с пазара на труда на професионалното и висшето образование, да се подобри качеството на схемите за чиракуване и на ученето в процеса на работа в партньорство с частния сектор, включително и с МСП. Недостатъчно нараства участието в програми за учене през целия живот. Необходим е цялостен преглед на трудовото право с участието на социалните партньори, за да се намерят начини за намаляване на административната тежест за работодателите. От първостепенно значение най-вече е да се идентифицират и премахнат ненужните ограничения по отношение на гъвкавите договорни споразумения, разпоредбите за прекратяване на трудовите договори и организацията на работното време.

| (12) | Въпреки неотдавнашните подобрения, бедността сред населението в трудоспособна възраст остава на равнище над средното за ЕС. Увеличаването на минималната месечна заплата и на прага на необлагаемите доходи спомогнаха за борбата с бедността. Въпреки това бедността сред хората в напреднала възраст и сериозните материални лишения нараснаха рязко през последните години. През периода 2012—2013 г. пилотната реформа за социално подпомагане с парични плащания доведе до по-малък брой получатели на социални плащания и разходи за социални помощи в брой. През 2014 г. пилотната реформа обхвана всички общини. Необходимо е да се осигури мониторинг и оценка на последиците от реформата за най-нуждаещите се. Обхватът на мерките за повишаване на активността на безработните дългосрочни получатели на социални помощи е недостатъчен. Освен това мерките са все още съсредоточени в схемите за създаване на работни места в областта на общественото благоустройство, като по този начин служат за подпомагане на доходите, но не спомагат за подобряване на пригодността за заетост на ползващите се от тях. На въздействието на реформата върху лицата с ниски доходи трябва да бъде направена оценка. Литва прие план за действие за периода 2014—2020 г. за подобряване на социалното приобщаване. Продължава обаче да има необходимост от определяне на основните целеви групи, бюджета и конкретните мерки, както и от уточняване как да се постигнат целите и как да си сътрудничат различните министерства, органите на местното управление и гражданското общество, които изпълняват плана за действие. |
| --- | --- |

(12)

Въпреки неотдавнашните подобрения, бедността сред населението в трудоспособна възраст остава на равнище над средното за ЕС. Увеличаването на минималната месечна заплата и на прага на необлагаемите доходи спомогнаха за борбата с бедността. Въпреки това бедността сред хората в напреднала възраст и сериозните материални лишения нараснаха рязко през последните години. През периода 2012—2013 г. пилотната реформа за социално подпомагане с парични плащания доведе до по-малък брой получатели на социални плащания и разходи за социални помощи в брой. През 2014 г. пилотната реформа обхвана всички общини. Необходимо е да се осигури мониторинг и оценка на последиците от реформата за най-нуждаещите се. Обхватът на мерките за повишаване на активността на безработните дългосрочни получатели на социални помощи е недостатъчен. Освен това мерките са все още съсредоточени в схемите за създаване на работни места в областта на общественото благоустройство, като по този начин служат за подпомагане на доходите, но не спомагат за подобряване на пригодността за заетост на ползващите се от тях. На въздействието на реформата върху лицата с ниски доходи трябва да бъде направена оценка. Литва прие план за действие за периода 2014—2020 г. за подобряване на социалното приобщаване. Продължава обаче да има необходимост от определяне на основните целеви групи, бюджета и конкретните мерки, както и от уточняване как да се постигнат целите и как да си сътрудничат различните министерства, органите на местното управление и гражданското общество, които изпълняват плана за действие.

| (13) | От 2010 г. насам правителството провежда амбициозна реформа на държавните предприятия. През декември 2013 г. бяха одобрени окончателните правни актове за изменение на насоките за прозрачност, с които се изисква от всички държавни предприятия, считано от 2014 г., да предоставят отделно в годишните си доклади данните за търговските и за нетърговските функции. Първият доклад, в който тази разбивка ще бъде посочена подробно, е предвиден за август 2014 г. Този доклад ще позволи да се прецени по по-задълбочен начин дали тази промяна е сполучлива. От друга страна, броят на независимите членове на управителните съвети на държавните предприятия продължава да бъде малък, отчасти поради правни ограничения, приложими за държавните и общинските предприятия. Предлагат се законодателни промени, които да дадат възможност за назначаване на независими членове в управителните съвети на всички държавни предприятия. На ефективността на отделянето на търговските от нетърговските функции и на професионализирането на управителните съвети ще трябва да бъде направена оценка, след като бъдат изцяло приложени. |
| --- | --- |

(13)

От 2010 г. насам правителството провежда амбициозна реформа на държавните предприятия. През декември 2013 г. бяха одобрени окончателните правни актове за изменение на насоките за прозрачност, с които се изисква от всички държавни предприятия, считано от 2014 г., да предоставят отделно в годишните си доклади данните за търговските и за нетърговските функции. Първият доклад, в който тази разбивка ще бъде посочена подробно, е предвиден за август 2014 г. Този доклад ще позволи да се прецени по по-задълбочен начин дали тази промяна е сполучлива. От друга страна, броят на независимите членове на управителните съвети на държавните предприятия продължава да бъде малък, отчасти поради правни ограничения, приложими за държавните и общинските предприятия. Предлагат се законодателни промени, които да дадат възможност за назначаване на независими членове в управителните съвети на всички държавни предприятия. На ефективността на отделянето на търговските от нетърговските функции и на професионализирането на управителните съвети ще трябва да бъде направена оценка, след като бъдат изцяло приложени.

| (14) | Електроенергийните и газови връзки със съседните държави членки са все още недоразвити, което води до ограничена конкуренция и високи цени. Конкуренцията на вътрешните пазари беше засилена посредством либерализиране на пазарите на природен газ и електроенергия, но засега потребителите не упражняват правата си за смяна на доставчика. Макар че правителството превърна енергийните междусистемни връзки в приоритет, те все още не са завършени. Беше поръчано изграждането на важен газопровод, а терминалът за втечнен природен газ в Клайпеда се очаква да започне да функционира от декември 2014 г. Известен напредък беше постигнат по отношение на междусистемните връзки на литовската енергийна мрежа с енергийния пазар на ЕС. Освен това е необходимо да се подобри енергийната ефективност. Литва отбеляза известен напредък по отношение на енергийната ефективност на сградите, включително по отношение на инвестициите в рамките на холдинговия фонд JESSICA. През 2013 г. бяха предприети законодателни мерки за ускоряване на усвояването на холдинговия фонд. В началото на 2014 г. приключиха някои проекти и първоначалните заявления се увеличиха значително. Правните промени включват намаляване на субсидиите за отопление, ако жителите са против ремонт на инсталациите, като по този начин се премахнат демотивиращите фактори за ремонт. |
| --- | --- |

(14)

Електроенергийните и газови връзки със съседните държави членки са все още недоразвити, което води до ограничена конкуренция и високи цени. Конкуренцията на вътрешните пазари беше засилена посредством либерализиране на пазарите на природен газ и електроенергия, но засега потребителите не упражняват правата си за смяна на доставчика. Макар че правителството превърна енергийните междусистемни връзки в приоритет, те все още не са завършени. Беше поръчано изграждането на важен газопровод, а терминалът за втечнен природен газ в Клайпеда се очаква да започне да функционира от декември 2014 г. Известен напредък беше постигнат по отношение на междусистемните връзки на литовската енергийна мрежа с енергийния пазар на ЕС. Освен това е необходимо да се подобри енергийната ефективност. Литва отбеляза известен напредък по отношение на енергийната ефективност на сградите, включително по отношение на инвестициите в рамките на холдинговия фонд JESSICA. През 2013 г. бяха предприети законодателни мерки за ускоряване на усвояването на холдинговия фонд. В началото на 2014 г. приключиха някои проекти и първоначалните заявления се увеличиха значително. Правните промени включват намаляване на субсидиите за отопление, ако жителите са против ремонт на инсталациите, като по този начин се премахнат демотивиращите фактори за ремонт.

| (15) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Литва. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6, които са изложени по-долу. |
| --- | --- |

(15)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши цялостен анализ на икономическата политика на Литва. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Литва, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6, които са изложени по-долу.

| (16) | В контекста на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма, като становището (5) му е отразено по-долу, по-специално в препоръка 1, |
| --- | --- |

(16)

В контекста на тази оценка Съветът разгледа конвергентната програма, като становището (5) му е отразено по-долу, по-специално в препоръка 1,

ПРЕПОРЪЧВА на Литва да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да засили бюджетните мерки за 2014 г. в светлината на нарастването на разходите, които надхвърлят целевия показател, и нововъзникналата разлика от 0,3 % от БВП по отношение на структурната корекция, основана на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., което сочи наличие на риск от значително отклонение спрямо изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. През 2015 г. — да засили бюджетната стратегия, за да се гарантира изискваната корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната цел. След това да се осигури спазването на средносрочната цел. Да допълни бюджетната стратегия, като допълнително подобри фискалната рамка, по-специално чрез гарантиране на задължителни тавани на разходите при определяне на средносрочната бюджетна рамка. Да преразгледа допълнително данъчната система и да обмисли възможността за увеличаване на онези данъци, чието въздействие върху растежа е по-малко отрицателно, като например постоянното данъчно облагане на недвижимата собственост и екологично данъчно облагане, като същевременно продължи да подобрява спазването на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

1.

Да засили бюджетните мерки за 2014 г. в светлината на нарастването на разходите, които надхвърлят целевия показател, и нововъзникналата разлика от 0,3 % от БВП по отношение на структурната корекция, основана на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., което сочи наличие на риск от значително отклонение спрямо изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. През 2015 г. — да засили бюджетната стратегия, за да се гарантира изискваната корекция от 0,5 % от БВП за постигане на средносрочната цел. След това да се осигури спазването на средносрочната цел. Да допълни бюджетната стратегия, като допълнително подобри фискалната рамка, по-специално чрез гарантиране на задължителни тавани на разходите при определяне на средносрочната бюджетна рамка. Да преразгледа допълнително данъчната система и да обмисли възможността за увеличаване на онези данъци, чието въздействие върху растежа е по-малко отрицателно, като например постоянното данъчно облагане на недвижимата собственост и екологично данъчно облагане, като същевременно продължи да подобрява спазването на данъчното законодателство.

| 2. | Да приеме и прилага законодателство за мащабна реформа на пенсионната система. По-специално да приведе законоустановената пенсионна възраст в съответствие с очакваната продължителност на живота, да намали достъпа до ранно пенсиониране, да установи ясни правила за индексирането на пенсиите и да насърчи използването на допълнителни схеми за спестяване. Да заложи в основата на пенсионната реформа мерки за насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. |
| --- | --- |

2.

Да приеме и прилага законодателство за мащабна реформа на пенсионната система. По-специално да приведе законоустановената пенсионна възраст в съответствие с очакваната продължителност на живота, да намали достъпа до ранно пенсиониране, да установи ясни правила за индексирането на пенсиите и да насърчи използването на допълнителни схеми за спестяване. Да заложи в основата на пенсионната реформа мерки за насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници.

| 3. | Да насочи по-добре мерките на политиката за активно участие на пазара на труда към нискоквалифицираните и дългосрочно безработните лица. Да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработни и да ги обвърже с мерки за активизиране. Да преодолее продължаващите несъответствия между търсените и предлаганите квалификации чрез подобряване на съответствието на образованието с пазара на труда, наред с останалото и въз основа на системи за прогнозиране на потребностите от умения, и да насърчава ученето през целия живот. С цел увеличаване на пригодността за заетост на младите хора да определи за приоритет предлагането на качествени стажове и други форми на учене в процеса на работата, както и да засили партньорството с частния сектор. Да направи преглед на целесъобразността на трудовото законодателство, по-специално по отношение на рамката за трудовите договори и работното време, като се консултира със социалните партньори. |
| --- | --- |

3.

Да насочи по-добре мерките на политиката за активно участие на пазара на труда към нискоквалифицираните и дългосрочно безработните лица. Да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработни и да ги обвърже с мерки за активизиране. Да преодолее продължаващите несъответствия между търсените и предлаганите квалификации чрез подобряване на съответствието на образованието с пазара на труда, наред с останалото и въз основа на системи за прогнозиране на потребностите от умения, и да насърчава ученето през целия живот. С цел увеличаване на пригодността за заетост на младите хора да определи за приоритет предлагането на качествени стажове и други форми на учене в процеса на работата, както и да засили партньорството с частния сектор. Да направи преглед на целесъобразността на трудовото законодателство, по-специално по отношение на рамката за трудовите договори и работното време, като се консултира със социалните партньори.

| 4. | Да гарантира, че най-нуждаещите се лица са обхванати по подходящ начин и да продължи да укрепва връзките между социалното подпомагане с парични средства и мерките за активизиране. |
| --- | --- |

4.

Да гарантира, че най-нуждаещите се лица са обхванати по подходящ начин и да продължи да укрепва връзките между социалното подпомагане с парични средства и мерките за активизиране.

| 5. | Да завърши осъществяването на реформата на държавните предприятия, както е планирано, по-специално чрез завършване на процеса на отделяне на търговските от нетърговските дейности, чрез по-нататъшно повишаване на професионализма на управителните съвети и чрез внимателно следене за спазване на изискванията на реформата. |
| --- | --- |

5.

Да завърши осъществяването на реформата на държавните предприятия, както е планирано, по-специално чрез завършване на процеса на отделяне на търговските от нетърговските дейности, чрез по-нататъшно повишаване на професионализма на управителните съвети и чрез внимателно следене за спазване на изискванията на реформата.

| 6. | Да засили мерките за подобряване на енергийната ефективност на сградите чрез бързо усвояване на холдинговия фонд. Да продължи да развива трансгранични връзки със съседните държави членки по отношение на електричеството и газта с цел диверсификация на енергийните източници и насърчаване на конкуренцията чрез по-добра интеграция на балтийските енергийни пазари. |
| --- | --- |

6.

Да засили мерките за подобряване на енергийната ефективност на сградите чрез бързо усвояване на холдинговия фонд. Да продължи да развива трансгранични връзки със съседните държави членки по отношение на електричеството и газта с цел диверсификация на енергийните източници и насърчаване на конкуренцията чрез по-добра интеграция на балтийските енергийни пазари.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 51.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/72

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Програмата за стабилност на Люксембург за 2014 г.

2014/C 247/14

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка държава препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за стабилност на Люксембург за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията даде становището си относно проекта на бюджетен план на Люксембург за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно Националната програма за реформи на Люксембург за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Програма за стабилност на Люксембург за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията даде становището си относно проекта на бюджетен план на Люксембург за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Люксембург е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Люксембург е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от своя задълбочен преглед за Люксембург, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Вследствие на анализа си Комисията заключи, че Люксембург не е засегнат от макроикономически дисбаланси по смисъла на процедурата при макроикономически дисбаланси. По-конкретно, анализът на излишъка по текущата сметка показва, че този излишък не произтича от недостатъчно вътрешно търсене, а по-скоро е резултат от особения модел на растеж на Люксембург, който се основава предимно на финансови услуги. Съществуват рискове за местната финансова стабилност, произтичащи от наличието на голям финансов сектор, но те са относително ограничени, понеже секторът е едновременно диверсифициран и специализиран. Високото ниво на задлъжнялост на частния сектор, и по-специално на нефинансовите предприятия, е отражение главно на присъствието на голям брой мултинационални дружества, които използват своите клонове или дъщерни дружества в Люксембург за вътрешногрупови операции по финансиране. Накрая, сегашното благоприятно положение на публичните финанси зависи до голяма степен от устойчивостта на модела на растеж, основан на енергичния финансов сектор, и представлява голям риск за устойчивостта в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от своя задълбочен преглед за Люксембург, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Вследствие на анализа си Комисията заключи, че Люксембург не е засегнат от макроикономически дисбаланси по смисъла на процедурата при макроикономически дисбаланси. По-конкретно, анализът на излишъка по текущата сметка показва, че този излишък не произтича от недостатъчно вътрешно търсене, а по-скоро е резултат от особения модел на растеж на Люксембург, който се основава предимно на финансови услуги. Съществуват рискове за местната финансова стабилност, произтичащи от наличието на голям финансов сектор, но те са относително ограничени, понеже секторът е едновременно диверсифициран и специализиран. Високото ниво на задлъжнялост на частния сектор, и по-специално на нефинансовите предприятия, е отражение главно на присъствието на голям брой мултинационални дружества, които използват своите клонове или дъщерни дружества в Люксембург за вътрешногрупови операции по финансиране. Накрая, сегашното благоприятно положение на публичните финанси зависи до голяма степен от устойчивостта на модела на растеж, основан на енергичния финансов сектор, и представлява голям риск за устойчивостта в дългосрочен план.

| (8) | На 28 април 2014 г. Люксембург представи своята Национална програма за реформи за 2014 г., а на 25 април 2014 г. — своята Програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 28 април 2014 г. Люксембург представи своята Национална програма за реформи за 2014 г., а на 25 април 2014 г. — своята Програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на средносрочната бюджетна стратегия, изложена в програмата за стабилност за 2014 г., е връщане към средносрочната цел през 2016 г. след значително отклонение от нея през 2015 г. В Програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел от излишък в размер на 0,5 % от БВП, което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. (Преизчисленият) структурен излишък по консолидирания държавен бюджет се предвижда да спадне от 1,4 % от БВП през 2013 г. на 1,1 % през 2014 г., след което да се превърне в дефицит от 0,1 % от БВП през 2015 г. След това е планирано да се постигнат постепенно нарастващи структурни излишъци. Поради това се очаква Люксембург да продължи да изпълнява средносрочната си цел през 2014 г., но значително да се отклони от нея през 2015 г. В съответствие с Програмата за стабилност темпът на нарастване на държавните разходи, без да се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще надхвърли референтния средносрочен темп на растеж на потенциалния БВП през 2015 г. Като цяло целите на програмата съответстват частично на изискванията на предпазните мерки от Пакта за стабилност и растеж, по-конкретно с отклонение през 2015 г. Отношението на дълга към БВП, което беше 23,1 % от БВП през 2013 г., много под референтната стойност от 60 % от БВП, се очаква да спадне допълнително през програмния период. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в Програмата за стабилност, който беше изготвен от независим орган (STATEC), е леко оптимистичен за 2014 г. и 2015 г. Правителството предвижда растеж на БВП от 3,2 % през 2014 г. и 2015 г., докато според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. растежът ще бъде съответно 2,6 % и 2,7 %. Освен това органите все още не са уточнили напълно мерките в подкрепа на фискалната траектория за периода 2015—2018 г. Според прогнозата на Комисията, която не отчита последните обявени мерки, структурният излишък се очаква да намалее до 0,6 % от БВП през 2014 г. и после да се превърне в дефицит от 1,3 % от БВП през 2015 г. Темпът на нарастване на държавните разходи, без да се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, се очаква да надхвърли референтния средносрочен темп на растеж на потенциалния БВП през 2015 г., когато се очаква значително отклонение. Въз основа на своята оценка на Програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, извършена съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществуват рискове за постигането на целите на Програмата за стабилност, които само частично съответстват на изискванията на предпазните мерки от Пакта за стабилност и растеж, и по-специално от 2015 г. нататък. |
| --- | --- |

(9)

Целта на средносрочната бюджетна стратегия, изложена в програмата за стабилност за 2014 г., е връщане към средносрочната цел през 2016 г. след значително отклонение от нея през 2015 г. В Програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел от излишък в размер на 0,5 % от БВП, което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. (Преизчисленият) структурен излишък по консолидирания държавен бюджет се предвижда да спадне от 1,4 % от БВП през 2013 г. на 1,1 % през 2014 г., след което да се превърне в дефицит от 0,1 % от БВП през 2015 г. След това е планирано да се постигнат постепенно нарастващи структурни излишъци. Поради това се очаква Люксембург да продължи да изпълнява средносрочната си цел през 2014 г., но значително да се отклони от нея през 2015 г. В съответствие с Програмата за стабилност темпът на нарастване на държавните разходи, без да се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, ще надхвърли референтния средносрочен темп на растеж на потенциалния БВП през 2015 г. Като цяло целите на програмата съответстват частично на изискванията на предпазните мерки от Пакта за стабилност и растеж, по-конкретно с отклонение през 2015 г. Отношението на дълга към БВП, което беше 23,1 % от БВП през 2013 г., много под референтната стойност от 60 % от БВП, се очаква да спадне допълнително през програмния период. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в Програмата за стабилност, който беше изготвен от независим орган (STATEC), е леко оптимистичен за 2014 г. и 2015 г. Правителството предвижда растеж на БВП от 3,2 % през 2014 г. и 2015 г., докато според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. растежът ще бъде съответно 2,6 % и 2,7 %. Освен това органите все още не са уточнили напълно мерките в подкрепа на фискалната траектория за периода 2015—2018 г. Според прогнозата на Комисията, която не отчита последните обявени мерки, структурният излишък се очаква да намалее до 0,6 % от БВП през 2014 г. и после да се превърне в дефицит от 1,3 % от БВП през 2015 г. Темпът на нарастване на държавните разходи, без да се отчитат дискреционните мерки по отношение на приходите, се очаква да надхвърли референтния средносрочен темп на растеж на потенциалния БВП през 2015 г., когато се очаква значително отклонение. Въз основа на своята оценка на Програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, извършена съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществуват рискове за постигането на целите на Програмата за стабилност, които само частично съответстват на изискванията на предпазните мерки от Пакта за стабилност и растеж, и по-специално от 2015 г. нататък.

| (10) | През юли 2013 г. правителството предаде на парламента проектозакон за транспониране на разпоредбите на Директива 2011/85/ЕС на Съвета (5) и на Договора за стабилност, координация и управление. Проектозаконът се очакваше да влезе в сила на 1 януари 2014 г., но приемането му беше отложено поради оставката на правителството през юли. Съгласно проектозакона се въвежда нов закон за многогодишната финансова програма, който обхваща същия времеви хоризонт като предстоящата актуализация на Програмата за стабилност. Законът за многогодишната финансова програма ще се актуализира ежегодно в текущ порядък, заедно с годишния бюджет. В него ще се очертават планове за постигане на средносрочната бюджетна цел на равнището на държавното управление. С проектозакона в закона за многогодишната финансова програма се въвеждат многогодишни тавани, които ще обхващат само сектор „Държавно управление“, но не се уточняват последствията, в случай че бъдат надхвърлени таваните. В проектозакона не се предвижда национално правило за разходите, според което да се определят многогодишните цели за разходите. В него обаче се съдържат разпоредби за плана за корекции, за да се спази средносрочната цел. През март 2014 г. на парламента бе предадена преразгледана версия на проектозакона, в която наред с другото се предвижда възлагането на задачата за независимо наблюдение на фискалните правила на новосъздадена институция — Conseil National des Finances Publiques. |
| --- | --- |

(10)

През юли 2013 г. правителството предаде на парламента проектозакон за транспониране на разпоредбите на Директива 2011/85/ЕС на Съвета (5) и на Договора за стабилност, координация и управление. Проектозаконът се очакваше да влезе в сила на 1 януари 2014 г., но приемането му беше отложено поради оставката на правителството през юли. Съгласно проектозакона се въвежда нов закон за многогодишната финансова програма, който обхваща същия времеви хоризонт като предстоящата актуализация на Програмата за стабилност. Законът за многогодишната финансова програма ще се актуализира ежегодно в текущ порядък, заедно с годишния бюджет. В него ще се очертават планове за постигане на средносрочната бюджетна цел на равнището на държавното управление. С проектозакона в закона за многогодишната финансова програма се въвеждат многогодишни тавани, които ще обхващат само сектор „Държавно управление“, но не се уточняват последствията, в случай че бъдат надхвърлени таваните. В проектозакона не се предвижда национално правило за разходите, според което да се определят многогодишните цели за разходите. В него обаче се съдържат разпоредби за плана за корекции, за да се спази средносрочната цел. През март 2014 г. на парламента бе предадена преразгледана версия на проектозакона, в която наред с другото се предвижда възлагането на задачата за независимо наблюдение на фискалните правила на новосъздадена институция — Conseil National des Finances Publiques.

| (11) | Освен това данъчните приходи от ДДС ще бъдат засегнати от новите правила за приходите от ДДС, генерирани от дейностите в сектора на електронната търговия. От 2015 г. тези приходи ще се прехвърлят от държавата, в която се намира доставчикът, към държавата на пребиваване на потребителя. Правителството обяви, че ставките на ДДС ще се увеличат с 2 процентни пункта, което трябва частично да компенсира загубата на приходи. Предвид широкото използване на намалени и на свръхнамалени ставки обаче, могат да се получат допълнителни приходи, като се разшири приложението на стандартната ставка и по-този начин се компенсират в по-голяма степен гореспоменатите загуби. |
| --- | --- |

(11)

Освен това данъчните приходи от ДДС ще бъдат засегнати от новите правила за приходите от ДДС, генерирани от дейностите в сектора на електронната търговия. От 2015 г. тези приходи ще се прехвърлят от държавата, в която се намира доставчикът, към държавата на пребиваване на потребителя. Правителството обяви, че ставките на ДДС ще се увеличат с 2 процентни пункта, което трябва частично да компенсира загубата на приходи. Предвид широкото използване на намалени и на свръхнамалени ставки обаче, могат да се получат допълнителни приходи, като се разшири приложението на стандартната ставка и по-този начин се компенсират в по-голяма степен гореспоменатите загуби.

| (12) | Според данните от Доклада на Комисията за застаряването на населението от 2012 г. брутните публични разходи за пенсиите като дял от БВП се очаква да се увеличат в Люксембург от 9,2 % от БВП на 18,6 % през 2060 г. Това се дължи най-вече на разходите, свързани с възрастта, и особено на пенсиите. Пенсионната реформа от 2012 г. бе с ограничен обхват и не отговори съществено на заплахата за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Краткосрочното финансиране на пенсионната система понастоящем се гарантира от нисък коефициент на възрастова зависимост и разчита на вноските, плащани от относително младите трансгранични работници. В бъдеще се очаква тази тенденция да се обърне и разходите за пенсии, както и разходите за дългосрочни грижи, вероятно ще се увеличат съществено. За да се гарантира жизнеспособността на пенсионната система, ще бъде необходимо значително увеличение на размера на осигурителните вноски след 2020 г. в допълнение към автоматичното приспособяване на пенсиите към стандарта на живот. Това ще доведе до значително увеличение на тежестта върху труда, която ще трябва да се понесе от бъдещото активно население, и впоследствие ще настъпи загуба на конкурентоспособност по отношение на разходите. Предвид понастоящем високия коефициент на заместване на дохода, можеха да бъдат взети някои различни мерки, за да се осигури по-справедливо разпределение на тежестта сред поколенията. Въвеждането на таван за корекциите в размера на пенсиите, които корекции се основават на ръста на реалните заплати, би увеличило пенсионния резерв. Освен това увеличаването на действителната пенсионна възраст, понастоящем 59 години, чрез привеждането ѝ в съответствие с промените в продължителността на живота, би спомогнало за осигуряването на дългосрочната устойчивост на пенсионната система. Също така, следва да бъдат намалени възможностите за ранно пенсиониране. Финансовите стимули за удължаване на кариерите, предвидени в пенсионната реформа, могат да допринесат за устойчивостта на пенсионната система, но пригодността за заетост на по-възрастните работници следва да се подобри допълнително чрез укрепване на професионалното образование и ученето през целия живот. Люксембург трябва да овладее бъдещите нужди от дългосрочни грижи и свързаните с тях разходи, за да осигури устойчивостта им. Услугите по дългосрочните грижи могат също да се направят по-ефективни от гледна точка на разходите, като се засили координацията между здравеопазването и социалните грижи, като се подобри предоставянето на услугите и като се увеличи подкрепата за лицата, грижещи се за възрастни хора от семейството им. |
| --- | --- |

(12)

Според данните от Доклада на Комисията за застаряването на населението от 2012 г. брутните публични разходи за пенсиите като дял от БВП се очаква да се увеличат в Люксембург от 9,2 % от БВП на 18,6 % през 2060 г. Това се дължи най-вече на разходите, свързани с възрастта, и особено на пенсиите. Пенсионната реформа от 2012 г. бе с ограничен обхват и не отговори съществено на заплахата за дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Краткосрочното финансиране на пенсионната система понастоящем се гарантира от нисък коефициент на възрастова зависимост и разчита на вноските, плащани от относително младите трансгранични работници. В бъдеще се очаква тази тенденция да се обърне и разходите за пенсии, както и разходите за дългосрочни грижи, вероятно ще се увеличат съществено. За да се гарантира жизнеспособността на пенсионната система, ще бъде необходимо значително увеличение на размера на осигурителните вноски след 2020 г. в допълнение към автоматичното приспособяване на пенсиите към стандарта на живот. Това ще доведе до значително увеличение на тежестта върху труда, която ще трябва да се понесе от бъдещото активно население, и впоследствие ще настъпи загуба на конкурентоспособност по отношение на разходите. Предвид понастоящем високия коефициент на заместване на дохода, можеха да бъдат взети някои различни мерки, за да се осигури по-справедливо разпределение на тежестта сред поколенията. Въвеждането на таван за корекциите в размера на пенсиите, които корекции се основават на ръста на реалните заплати, би увеличило пенсионния резерв. Освен това увеличаването на действителната пенсионна възраст, понастоящем 59 години, чрез привеждането ѝ в съответствие с промените в продължителността на живота, би спомогнало за осигуряването на дългосрочната устойчивост на пенсионната система. Също така, следва да бъдат намалени възможностите за ранно пенсиониране. Финансовите стимули за удължаване на кариерите, предвидени в пенсионната реформа, могат да допринесат за устойчивостта на пенсионната система, но пригодността за заетост на по-възрастните работници следва да се подобри допълнително чрез укрепване на професионалното образование и ученето през целия живот. Люксембург трябва да овладее бъдещите нужди от дългосрочни грижи и свързаните с тях разходи, за да осигури устойчивостта им. Услугите по дългосрочните грижи могат също да се направят по-ефективни от гледна точка на разходите, като се засили координацията между здравеопазването и социалните грижи, като се подобри предоставянето на услугите и като се увеличи подкрепата за лицата, грижещи се за възрастни хора от семейството им.

| (13) | Големият излишък по текущата сметка на Люксембург е причинен от финансовите услуги и прикрива постоянния и постепенно нарастващ дефицит в търговското салдо при стоките, който произтича от слаб растеж на износа. Тази тенденция отразява нарастващото значение на сектора на услугите в икономиката, но се дължи и на по-структурна загуба на конкурентоспособност по отношение на разходите. Постоянното нарастване в последно време на разходите за труд за единица продукция намали конкурентоспособността на индустриалната тъкан на Люксембург. Модулирането на механизма за индексация на заплатите, приет от правителството през 2012 г., ще приключи до края на 2014 г. Могат да се проучат различни възможности, но е важно заплатите да са по-тясно обвързани с производителността чрез реформа на системата за индексация на възнагражденията, която позволява секторно диференциране. Силната зависимост от финансовия сектор представлява структурен риск за икономиката на Люксембург. Ето защо Люксембург трябва да се съсредоточи върху развитието на високо специализирани предприятия като трамплин за икономически растеж, основан на иновациите. Четворното увеличение на интензивността на научноизследователската и развойната дейност (НИРД) в публичния сектор от 2000 г. насам наистина отразява решимостта за изграждане на капацитет за публични научни изследвания, но Люксембург изостава с изпълнението на целта си за интензивност на НИРД до 2020 г. от 2,3—2,6 % от БВП поради силното намаление на интензивността на НИРД на бизнеса (от 1,53 % от БВП през 2000 г. на 1 % през 2012 г.). Следва допълнително да се подобрят резултатите по показателите за сътрудничеството между публичните научноизследователски институти и предприятията. Следва да бъде продължена започнатата през 2013 г. реформа за укрепване на иновационните клъстери. |
| --- | --- |

(13)

Големият излишък по текущата сметка на Люксембург е причинен от финансовите услуги и прикрива постоянния и постепенно нарастващ дефицит в търговското салдо при стоките, който произтича от слаб растеж на износа. Тази тенденция отразява нарастващото значение на сектора на услугите в икономиката, но се дължи и на по-структурна загуба на конкурентоспособност по отношение на разходите. Постоянното нарастване в последно време на разходите за труд за единица продукция намали конкурентоспособността на индустриалната тъкан на Люксембург. Модулирането на механизма за индексация на заплатите, приет от правителството през 2012 г., ще приключи до края на 2014 г. Могат да се проучат различни възможности, но е важно заплатите да са по-тясно обвързани с производителността чрез реформа на системата за индексация на възнагражденията, която позволява секторно диференциране. Силната зависимост от финансовия сектор представлява структурен риск за икономиката на Люксембург. Ето защо Люксембург трябва да се съсредоточи върху развитието на високо специализирани предприятия като трамплин за икономически растеж, основан на иновациите. Четворното увеличение на интензивността на научноизследователската и развойната дейност (НИРД) в публичния сектор от 2000 г. насам наистина отразява решимостта за изграждане на капацитет за публични научни изследвания, но Люксембург изостава с изпълнението на целта си за интензивност на НИРД до 2020 г. от 2,3—2,6 % от БВП поради силното намаление на интензивността на НИРД на бизнеса (от 1,53 % от БВП през 2000 г. на 1 % през 2012 г.). Следва допълнително да се подобрят резултатите по показателите за сътрудничеството между публичните научноизследователски институти и предприятията. Следва да бъде продължена започнатата през 2013 г. реформа за укрепване на иновационните клъстери.

| (14) | Въпреки приемането на различни мерки младежката безработица продължава да е висока — 17,4 % от активното население през 2013 г., въпреки че намаля от 18 % през 2012 г. Тя в голяма степен зависи от образователното равнище и е по-ниска сред лицата с по-високо равнище на образование. Образователната система на Люксембург е изправена пред редица специфични предизвикателства, като многоезичието и специфичните умения, изисквани от високо специализирания пазар на труда с голям финансов сектор. Проучването на ОИСР от 2012 г. на уменията на учащите се потвърди, че са необходими допълнителни мерки за преодоляване на наблюдаваните след 2006 г. относително ниски резултати на младите хора, що се отнася до основни умения. В това отношение следва да бъде продължена реформата на началното и средното образование. Освен това качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение следва да се повишат допълнително, за да се предостави на пазара на труда квалифицирана работна сила, включително по-конкретно лица с мигрантски произход. Системата на данъците и обезщетенията е причина за многобройни капани на пазара на труда, сред най-значителните в Съюза, за всички равнища на заплащане и семейни структури. Също така въпреки усилията за реформа в последно време, политиките за активизиране все още остават слаби; освен това участието в активните политики по заетостта не е било задължително в нито един момент по време на безработица. |
| --- | --- |

(14)

Въпреки приемането на различни мерки младежката безработица продължава да е висока — 17,4 % от активното население през 2013 г., въпреки че намаля от 18 % през 2012 г. Тя в голяма степен зависи от образователното равнище и е по-ниска сред лицата с по-високо равнище на образование. Образователната система на Люксембург е изправена пред редица специфични предизвикателства, като многоезичието и специфичните умения, изисквани от високо специализирания пазар на труда с голям финансов сектор. Проучването на ОИСР от 2012 г. на уменията на учащите се потвърди, че са необходими допълнителни мерки за преодоляване на наблюдаваните след 2006 г. относително ниски резултати на младите хора, що се отнася до основни умения. В това отношение следва да бъде продължена реформата на началното и средното образование. Освен това качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение следва да се повишат допълнително, за да се предостави на пазара на труда квалифицирана работна сила, включително по-конкретно лица с мигрантски произход. Системата на данъците и обезщетенията е причина за многобройни капани на пазара на труда, сред най-значителните в Съюза, за всички равнища на заплащане и семейни структури. Също така въпреки усилията за реформа в последно време, политиките за активизиране все още остават слаби; освен това участието в активните политики по заетостта не е било задължително в нито един момент по време на безработица.

| (15) | Люксембург се ангажира да намали емисиите си на парникови газове в секторите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, с 20 % през 2020 г., но се очаква да не успее да изпълни целта си с 23 процентни пункта. Освен това се очаква емисиите през 2013 г. да бъдат с 1 % по-високи от целта за 2013 г. съгласно Решението за разпределяне на усилията. Около 70 % от емисиите, имащи връзка с транспорта, са свързани с износа на гориво, което наред с другото произтича от много ниските акцизи върху горивата. Признаването на износа на гориво за основно предизвикателство в приетия през май 2013 г. втори национален план за действие по климата е стъпка напред. Нужни са обаче по-конкретни и дългосрочни мерки за справяне с този проблем. Екологичното данъчно облагане през 2012 г. съответстваше на 2,4 % от БВП, докато през 2004 г. то съответстваше на 3,1 %. Този спад се дължи по-конкретно на по-ниските данъчни приходи от енергията, повлияни от липсата на индексация на данъците върху енергията. Транспортните данъци, с изключение на горивата, представляваха 0,2 % от БВП през 2012 г. Данъците за използвано за транспорт гориво са високи — те съставляват 2,2 % от БВП въпреки преференциалното данъчно облагане на дизела, което се дължи основно на трансграничното закупуване на гориво. Екологичното данъчно облагане представлява дял от общите данъчни приходи, който е под средното равнище, поради което страната може да подобри екологичните си данъци, особено чрез повишаване на данъците върху енергийните продукти за транспорт. |
| --- | --- |

(15)

Люксембург се ангажира да намали емисиите си на парникови газове в секторите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, с 20 % през 2020 г., но се очаква да не успее да изпълни целта си с 23 процентни пункта. Освен това се очаква емисиите през 2013 г. да бъдат с 1 % по-високи от целта за 2013 г. съгласно Решението за разпределяне на усилията. Около 70 % от емисиите, имащи връзка с транспорта, са свързани с износа на гориво, което наред с другото произтича от много ниските акцизи върху горивата. Признаването на износа на гориво за основно предизвикателство в приетия през май 2013 г. втори национален план за действие по климата е стъпка напред. Нужни са обаче по-конкретни и дългосрочни мерки за справяне с този проблем. Екологичното данъчно облагане през 2012 г. съответстваше на 2,4 % от БВП, докато през 2004 г. то съответстваше на 3,1 %. Този спад се дължи по-конкретно на по-ниските данъчни приходи от енергията, повлияни от липсата на индексация на данъците върху енергията. Транспортните данъци, с изключение на горивата, представляваха 0,2 % от БВП през 2012 г. Данъците за използвано за транспорт гориво са високи — те съставляват 2,2 % от БВП въпреки преференциалното данъчно облагане на дизела, което се дължи основно на трансграничното закупуване на гориво. Екологичното данъчно облагане представлява дял от общите данъчни приходи, който е под средното равнище, поради което страната може да подобри екологичните си данъци, особено чрез повишаване на данъците върху енергийните продукти за транспорт.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Люксембург. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Люксембург, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията също извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Люксембург следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията също извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Люксембург следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Люксембург да предприеме следните действия в периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да запази стабилна фискална позиция през 2014 г.; да засили значително бюджетната стратегия през 2015 г., така че да осигури постигането на средносрочната цел и да остане на равнището ѝ след това, за да запази дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално като вземе предвид неявните задължения, свързани със застаряването на населението. Да засили фискалното управление, като ускори приемането на средносрочна бюджетна рамка, обхващаща сектор „Държавно управление“ и съдържаща многогодишни тавани на разходите, и въведе независимия мониторинг на фискалните правила. Да разшири още повече данъчната основа, по-специално по отношение на потреблението. |
| --- | --- |

1.

Да запази стабилна фискална позиция през 2014 г.; да засили значително бюджетната стратегия през 2015 г., така че да осигури постигането на средносрочната цел и да остане на равнището ѝ след това, за да запази дългосрочната устойчивост на публичните финанси, по-специално като вземе предвид неявните задължения, свързани със застаряването на населението. Да засили фискалното управление, като ускори приемането на средносрочна бюджетна рамка, обхващаща сектор „Държавно управление“ и съдържаща многогодишни тавани на разходите, и въведе независимия мониторинг на фискалните правила. Да разшири още повече данъчната основа, по-специално по отношение на потреблението.

| 2. | За да осигури фискална устойчивост, да ограничи разходите, свързани със застаряването на населението, като увеличи ефективността на разходите за дългосрочни грижи, продължи пенсионната реформа, за да увеличи действителната пенсионна възраст, включително чрез ограничаване на ранното пенсиониране и чрез привеждане на пенсионната възраст или пенсионния доход в съответствие с промяната в очакваната продължителност на живота. Да увеличи усилията за засилване на участието на по-възрастните работници на пазара на труда, включително като подобрява пригодността им за заетост чрез схеми за учене през целия живот. |
| --- | --- |

2.

За да осигури фискална устойчивост, да ограничи разходите, свързани със застаряването на населението, като увеличи ефективността на разходите за дългосрочни грижи, продължи пенсионната реформа, за да увеличи действителната пенсионна възраст, включително чрез ограничаване на ранното пенсиониране и чрез привеждане на пенсионната възраст или пенсионния доход в съответствие с промяната в очакваната продължителност на живота. Да увеличи усилията за засилване на участието на по-възрастните работници на пазара на труда, включително като подобрява пригодността им за заетост чрез схеми за учене през целия живот.

| 3. | Да ускори приемането на структурни мерки в консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики, за да реформира системата за определяне на заплатите, включително индексацията на заплатите, за гарантира, че заплатите реагират по-адекватно на промените в производителността, по-специално на секторно равнище. Да продължи усилията за диверсифициране на структурата на икономиката, включително чрез насърчаване на частните инвестиции в научните изследвания и чрез по-нататъшно развиване на сътрудничеството между публичните научноизследователски институти и предприятията. |
| --- | --- |

3.

Да ускори приемането на структурни мерки в консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики, за да реформира системата за определяне на заплатите, включително индексацията на заплатите, за гарантира, че заплатите реагират по-адекватно на промените в производителността, по-специално на секторно равнище. Да продължи усилията за диверсифициране на структурата на икономиката, включително чрез насърчаване на частните инвестиции в научните изследвания и чрез по-нататъшно развиване на сътрудничеството между публичните научноизследователски институти и предприятията.

| 4. | Да продължи усилията за намаляване на младежката безработица за търсещите работа с по-ниска квалификация, включително тези с мигрантски произход, чрез съгласувана стратегия, включваща по-нататъшно подобряване на разработването и наблюдението на активни политики на пазара на труда, преодоляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения и намаляване на финансовите възпиращи фактори за започване на работа. За тази цел, да ускори осъществяването на реформата на общото и професионалното образование и обучение, за да осигури по-добро съответствие между умения на младите хора и търсенето на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.

Да продължи усилията за намаляване на младежката безработица за търсещите работа с по-ниска квалификация, включително тези с мигрантски произход, чрез съгласувана стратегия, включваща по-нататъшно подобряване на разработването и наблюдението на активни политики на пазара на труда, преодоляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения и намаляване на финансовите възпиращи фактори за започване на работа. За тази цел, да ускори осъществяването на реформата на общото и професионалното образование и обучение, за да осигури по-добро съответствие между умения на младите хора и търсенето на пазара на труда.

| 5. | Да разработи цялостна рамка и да предприеме конкретни мерки за изпълнение на целите за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г. от отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, по-конкретно чрез данъчно облагане на енергийните продукти за транспорт. |
| --- | --- |

5.

Да разработи цялостна рамка и да предприеме конкретни мерки за изпълнение на целите за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г. от отраслите, непопадащи в схемата за търговия с емисии, по-конкретно чрез данъчно облагане на енергийните продукти за транспорт.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  OВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 55.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (OВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/77

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Унгария за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за конвергенция на Унгария за 2014 г.

2014/C 247/15

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиките си за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиките си за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на равнището на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка страна препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на равнището на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка страна препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно на националната програма за реформи на Унгария за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2013—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно на националната програма за реформи на Унгария за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2013—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Отново на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение, в който Унгария беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Отново на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие и доклада за механизма за предупреждение, в който Унгария беше посочена като една от държавите членки, за които ще бъде извършен задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Унгария, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Унгария продължават да съществуват макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими решителни действия в рамките на политиката. По-специално, продължава да е нужно да се следят внимателно текущото коригиране на силно отрицателната международна нетна позиция, високото равнище на държавния и частния дълг в контекста на нестабилен финансов сектор и влошаващите се резултати на износа, така че да се намалят значителните рискове от неблагоприятни последици за функционирането на икономиката. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Унгария, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Унгария продължават да съществуват макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими решителни действия в рамките на политиката. По-специално, продължава да е нужно да се следят внимателно текущото коригиране на силно отрицателната международна нетна позиция, високото равнище на държавния и частния дълг в контекста на нестабилен финансов сектор и влошаващите се резултати на износа, така че да се намалят значителните рискове от неблагоприятни последици за функционирането на икономиката.

| (8) | На 30 април 2014 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 30 април 2014 г. Унгария представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за конвергенция за 2014 г., е номиналният дефицит да се намали от 2,9 % от БВП през 2014 г. на 1,9 % до края на периода на програмата. Това трябва да се постигне в условията на силно концентриране на консолидацията в края на определения период, докато целите по отношение на дефицита са значително завишени в сравнение с предишната програма за конвергенция. В програмата за конвергенция се потвърждава средносрочната цел от ‐ 1,7 % от БВП, която отразява целите на Пакта за стабилност и растеж. При все това, въз основа на преизчисленото структурно салдо, не се очаква средносрочната цел да бъде постигната до края на периода на програмата. Предвижда се (преизчисленото) структурно салдо да се влоши с 1,5 процентни пункта през 2014 г., като по този начин значително да се отклони от средносрочната цел, и да се стабилизира през 2015 г., което предполага изоставане с 0,5 % от БВП от подобрението, необходимо за постигането на средносрочната цел. Целевият показател за разходите показва значително отклонение през 2014 и 2015 г. Очаква се (преизчисленото) структурно салдо да се влоши допълнително през 2016 и 2017 г. Като цяло от 2014 г. се предвижда значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. В програмата за конвергенция се прогнозира постепенно, но непрекъснато намаляване на консолидирания държавен дълг от 79 % от БВП през 2013 г. до около 75 % от БВП през 2017 г. Макроикономическият сценарий, на който се основат бюджетните прогнози в програмата за конвергенция, е до голяма степен реалистичен за периода 2014—2016 г., като се очаква БВП да нарасне съответно с 2,3 % и 2,5 % през 2014 и 2015 година, спрямо 2,3 % и 2,1 % според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Програмата обаче е твърде оптимистична за 2017 г.
  Рисковете за бюджетните цели са до голяма степен балансирани през 2014 г., но има все по-големи рискове от 2015 г. нататък дефицитът да се окаже по-голям от заложения. Особени рискове произтичат от факта, че се предвижда планираното намаление на съотношението на разходите да бъде постигнато чрез повсеместно номинално замразяване или чрез ограничаване на увеличението под процента на инфлацията за повечето дискреционни разходи. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. се предвижда номинален дефицит за 2014 и 2015 г., съвпадащ с целите на програмата за конвергенция. С прогнозен структурен дефицит от 2,2 % от БВП през 2014 г. и 2,3 % през 2015 г. прогнозата на Комисията потвърждава риска от значително отклонение от средносрочната цел от 2014 г. нататък. Освен това в тази прогноза се предвижда неспазване на целевия показател за намаляването на дълга през 2014 и 2015 г. През 2014 г. прогнозираното влошаване на структурния баланс (‐ 1,4 % от БВП) е по-голямо от разрешеното с цел постигане на съответствие с правилото за дълга (‐ 0,5 % от БВП). Въз основа на оценката си на програмата за конвергенция и въз основа на прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че са нужни допълнителни усилия за структурна консолидация с оглед на рисковете от значително отклонение от средносрочната цел, както и от неспазване на правилото за дълга от 2014 г. нататък. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за конвергенция за 2014 г., е номиналният дефицит да се намали от 2,9 % от БВП през 2014 г. на 1,9 % до края на периода на програмата. Това трябва да се постигне в условията на силно концентриране на консолидацията в края на определения период, докато целите по отношение на дефицита са значително завишени в сравнение с предишната програма за конвергенция. В програмата за конвергенция се потвърждава средносрочната цел от ‐ 1,7 % от БВП, която отразява целите на Пакта за стабилност и растеж. При все това, въз основа на преизчисленото структурно салдо, не се очаква средносрочната цел да бъде постигната до края на периода на програмата. Предвижда се (преизчисленото) структурно салдо да се влоши с 1,5 процентни пункта през 2014 г., като по този начин значително да се отклони от средносрочната цел, и да се стабилизира през 2015 г., което предполага изоставане с 0,5 % от БВП от подобрението, необходимо за постигането на средносрочната цел. Целевият показател за разходите показва значително отклонение през 2014 и 2015 г. Очаква се (преизчисленото) структурно салдо да се влоши допълнително през 2016 и 2017 г. Като цяло от 2014 г. се предвижда значително отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. В програмата за конвергенция се прогнозира постепенно, но непрекъснато намаляване на консолидирания държавен дълг от 79 % от БВП през 2013 г. до около 75 % от БВП през 2017 г. Макроикономическият сценарий, на който се основат бюджетните прогнози в програмата за конвергенция, е до голяма степен реалистичен за периода 2014—2016 г., като се очаква БВП да нарасне съответно с 2,3 % и 2,5 % през 2014 и 2015 година, спрямо 2,3 % и 2,1 % според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Програмата обаче е твърде оптимистична за 2017 г.

Рисковете за бюджетните цели са до голяма степен балансирани през 2014 г., но има все по-големи рискове от 2015 г. нататък дефицитът да се окаже по-голям от заложения. Особени рискове произтичат от факта, че се предвижда планираното намаление на съотношението на разходите да бъде постигнато чрез повсеместно номинално замразяване или чрез ограничаване на увеличението под процента на инфлацията за повечето дискреционни разходи. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. се предвижда номинален дефицит за 2014 и 2015 г., съвпадащ с целите на програмата за конвергенция. С прогнозен структурен дефицит от 2,2 % от БВП през 2014 г. и 2,3 % през 2015 г. прогнозата на Комисията потвърждава риска от значително отклонение от средносрочната цел от 2014 г. нататък. Освен това в тази прогноза се предвижда неспазване на целевия показател за намаляването на дълга през 2014 и 2015 г. През 2014 г. прогнозираното влошаване на структурния баланс (‐ 1,4 % от БВП) е по-голямо от разрешеното с цел постигане на съответствие с правилото за дълга (‐ 0,5 % от БВП). Въз основа на оценката си на програмата за конвергенция и въз основа на прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че са нужни допълнителни усилия за структурна консолидация с оглед на рисковете от значително отклонение от средносрочната цел, както и от неспазване на правилото за дълга от 2014 г. нататък.

| (10) | Средносрочната бюджетна рамка бе укрепена чрез разширяване на обхвата на планирането отвъд текущата бюджетна година. Нейната ефективност и задължителен характер обаче все още не са гарантирани. Въведени са нови числови фискални правила, но не са отстранени слабости в разработването им, свързани главно с липсата на системен последващ мониторинг, на максимално допустими равнища на отклонение и на стабилни механизми за корекция. Ограниченият списък със задължителни задачи на Фискалния съвет и аналитичният му капацитет все още не са пропорционални на правото му на вето върху бюджета. По-нататъшното укрепване на средносрочната бюджетна рамка и разширяването на задължителния мандат на Фискалния съвет биха спомогнали за подобряване на надеждността, прозрачността и ефективността на цялостната фискална рамка. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочната бюджетна рамка бе укрепена чрез разширяване на обхвата на планирането отвъд текущата бюджетна година. Нейната ефективност и задължителен характер обаче все още не са гарантирани. Въведени са нови числови фискални правила, но не са отстранени слабости в разработването им, свързани главно с липсата на системен последващ мониторинг, на максимално допустими равнища на отклонение и на стабилни механизми за корекция. Ограниченият списък със задължителни задачи на Фискалния съвет и аналитичният му капацитет все още не са пропорционални на правото му на вето върху бюджета. По-нататъшното укрепване на средносрочната бюджетна рамка и разширяването на задължителния мандат на Фискалния съвет биха спомогнали за подобряване на надеждността, прозрачността и ефективността на цялостната фискална рамка.

| (11) | Независимо от субсидираната схема на Централната банка „Финансиране за растеж“, насочена към малките и средните предприятия, нормалното кредитиране на икономиката не отбеляза устойчив възход. Регулаторната тежест за финансовия сектор се увеличи още повече, което ограничава възможностите за натрупване на капитал. Мерки като увеличението на данъка върху финансовите трансакции допринесоха за повишаване на използването на пари в брой в икономиката. Портфейлът от кредити за домакинствата се влоши допълнително, а високият дял на необслужваните кредити понастоящем е едно от най-големите предизвикателства за финансовия сектор. Оздравяването на портфейла е възпрепятствано от слабата ефективност на процедурите по преструктуриране. Не са предприети никакви съществени нови мерки за отстраняване на лошите активи от счетоводните баланси на банките. Съчетанието от голяма регулаторна тежест и висок дял на необслужваните кредити доведе до намаляване на наличните кредити. Правителството многократно обяви намерението си да въведе нова схема на облекчения, с която да се подпомогнат получателите на кредити в чуждестранна валута; в повечето случаи тези мерки не са насочени към изпитващите затруднения кредитополучатели и имат отрицателно въздействие върху културата на плащане на домакинствата поради очакванията за допълнителна помощ от правителството. Финансовото регулиране и надзор бяха засилени чрез интегрирането на Финансовия надзорен орган в структурата на Централната банка и чрез възлагането на Централната банка на отговорността за макропруденциалния надзор. Започна подготвителната работа за създаване на режим за преструктуриране на банките. |
| --- | --- |

(11)

Независимо от субсидираната схема на Централната банка „Финансиране за растеж“, насочена към малките и средните предприятия, нормалното кредитиране на икономиката не отбеляза устойчив възход. Регулаторната тежест за финансовия сектор се увеличи още повече, което ограничава възможностите за натрупване на капитал. Мерки като увеличението на данъка върху финансовите трансакции допринесоха за повишаване на използването на пари в брой в икономиката. Портфейлът от кредити за домакинствата се влоши допълнително, а високият дял на необслужваните кредити понастоящем е едно от най-големите предизвикателства за финансовия сектор. Оздравяването на портфейла е възпрепятствано от слабата ефективност на процедурите по преструктуриране. Не са предприети никакви съществени нови мерки за отстраняване на лошите активи от счетоводните баланси на банките. Съчетанието от голяма регулаторна тежест и висок дял на необслужваните кредити доведе до намаляване на наличните кредити. Правителството многократно обяви намерението си да въведе нова схема на облекчения, с която да се подпомогнат получателите на кредити в чуждестранна валута; в повечето случаи тези мерки не са насочени към изпитващите затруднения кредитополучатели и имат отрицателно въздействие върху културата на плащане на домакинствата поради очакванията за допълнителна помощ от правителството. Финансовото регулиране и надзор бяха засилени чрез интегрирането на Финансовия надзорен орган в структурата на Централната банка и чрез възлагането на Централната банка на отговорността за макропруденциалния надзор. Започна подготвителната работа за създаване на режим за преструктуриране на банките.

| (12) | Макар честотата на данъчните промени да намаля в сравнение с предходната година, не беше отбелязан съществен напредък в подобряването на балансираността на системата за корпоративно данъчно облагане. Някои от съществуващите секторни данъци дори се увеличиха. Прилагането на различни данъчни ставки в отделните сектори е пречка за ефективното разпределение на ресурсите, като по този начин се отразява отрицателно на растежа. За да направи данъчното облагане по-благоприятно за заетостта, Унгария разшири допустимостта за семейния данъчен кредит във връзка с данъка върху доходите на физическите лица, което може да подобри положението на заетите по трудови договори. Данъчната тежест върху несемейните с ниски доходи е една от най-големите в ЕС. Въпреки известното разширяване на обхвата по отношение на майките с три или повече деца, критериите за допустимост по Закона за защита на работните места останаха по същество непроменени, въпреки че значителна част от работниците с ниски трудови доходи остават извън обхвата на мярката. Важно ще бъде да се извърши оценка на въздействието и на разходната ефективност на схемата, както и при необходимост тя да се адаптира, така че да се подобри капацитетът ѝ да увеличава броя на заетите лица. Известен напредък бе отбелязан при пренасочването на данъчното облагане от труда към екологичните данъци, но са необходими допълнителни мерки. След многократни отлагания в миналото постепенно се въвежда онлайн връзката на касовите апарати с данъчната администрация. В Унгария обаче степента на неспазване на данъчното законодателство продължава да е висока, с устойчиво равнище на недекларирания труд и на разликата между потенциалните и действителните приходи от ДДС. Мерките за контрол следва да се засилят, особено с цел да се подобри ефективността на борбата с измамите с ДДС. |
| --- | --- |

(12)

Макар честотата на данъчните промени да намаля в сравнение с предходната година, не беше отбелязан съществен напредък в подобряването на балансираността на системата за корпоративно данъчно облагане. Някои от съществуващите секторни данъци дори се увеличиха. Прилагането на различни данъчни ставки в отделните сектори е пречка за ефективното разпределение на ресурсите, като по този начин се отразява отрицателно на растежа. За да направи данъчното облагане по-благоприятно за заетостта, Унгария разшири допустимостта за семейния данъчен кредит във връзка с данъка върху доходите на физическите лица, което може да подобри положението на заетите по трудови договори. Данъчната тежест върху несемейните с ниски доходи е една от най-големите в ЕС. Въпреки известното разширяване на обхвата по отношение на майките с три или повече деца, критериите за допустимост по Закона за защита на работните места останаха по същество непроменени, въпреки че значителна част от работниците с ниски трудови доходи остават извън обхвата на мярката. Важно ще бъде да се извърши оценка на въздействието и на разходната ефективност на схемата, както и при необходимост тя да се адаптира, така че да се подобри капацитетът ѝ да увеличава броя на заетите лица. Известен напредък бе отбелязан при пренасочването на данъчното облагане от труда към екологичните данъци, но са необходими допълнителни мерки. След многократни отлагания в миналото постепенно се въвежда онлайн връзката на касовите апарати с данъчната администрация. В Унгария обаче степента на неспазване на данъчното законодателство продължава да е висока, с устойчиво равнище на недекларирания труд и на разликата между потенциалните и действителните приходи от ДДС. Мерките за контрол следва да се засилят, особено с цел да се подобри ефективността на борбата с измамите с ДДС.

| (13) | Младежката безработица намаля през 2013 г., докато процентът на младите хора, които не работят, не учат и не се обучават, се увеличи. Предприеманите мерки биха могли да достигнат до повече хора, ако се осигури ефективна координация на клоновете на публичната служба по заетостта с образователните институции и местните заинтересовани страни. Започна процесът по изграждане на капацитет в публичната служба по заетостта, включително подготовката на система за профилиране на клиентите, а активните политики по заетостта за отворения пазар на труда следва да бъдат подложени на оценка по отношение на ефективността и ефикасността си и при нужда да бъдат адаптирани с цел да се подобри достъпът до пазара на труда на някои групи в неравностойно положение. Компонентът „активизиране“ в различните мерки на пазара на труда и социални мерки (схемата за наемане на работа в публичния сектор, обезщетенията за безработица и социалното подпомагане) трябва да бъде подсилен. Схемата за наемане на работа в публичния сектор привлича по-голямата част от наличните бюджетни средства за мерки в областта на заетостта, но през 2013 г. 11,54 % от участниците в схемата са били в състояние да се върнат в отворения пазар на труда след излизането от схемата. Това повдига въпроса дали тази схема не трябва да се адаптира, например чрез изграждане на по-силни връзки с активизирането, обучението и подкрепата за търсене на работа, така че да се осигури по-трайно въздействие върху заетостта. Участието на жените в пазара на труда беше насърчено посредством по-голяма гъвкавост в системата на платения отпуск за отглеждане на дете и осигуряване на капацитет за грижи за децата, но са нужни допълнителни усилия, тъй като заетостта сред жените продължава да е под 60 %. Периодът на допустимост за получаване на обезщетения за безработица е по-кратък от средното време, необходимо на търсещите работа да намерят такава. Броят на изложените на риск от бедност или социално изключване хора в Унгария непрекъснато расте и понастоящем представлява почти една трета от цялото население. Бедността продължава да засяга непропорционално групите в неравностойно положение, по-специално децата и ромите. Прилага се национална стратегия за социално приобщаване, но мерките на политиката в повечето области не допринасят системно за целите, определени в тази стратегия. За да се намали действително бедността, са необходими интегрирани и рационализирани мерки на политиката. |
| --- | --- |

(13)

Младежката безработица намаля през 2013 г., докато процентът на младите хора, които не работят, не учат и не се обучават, се увеличи. Предприеманите мерки биха могли да достигнат до повече хора, ако се осигури ефективна координация на клоновете на публичната служба по заетостта с образователните институции и местните заинтересовани страни. Започна процесът по изграждане на капацитет в публичната служба по заетостта, включително подготовката на система за профилиране на клиентите, а активните политики по заетостта за отворения пазар на труда следва да бъдат подложени на оценка по отношение на ефективността и ефикасността си и при нужда да бъдат адаптирани с цел да се подобри достъпът до пазара на труда на някои групи в неравностойно положение. Компонентът „активизиране“ в различните мерки на пазара на труда и социални мерки (схемата за наемане на работа в публичния сектор, обезщетенията за безработица и социалното подпомагане) трябва да бъде подсилен. Схемата за наемане на работа в публичния сектор привлича по-голямата част от наличните бюджетни средства за мерки в областта на заетостта, но през 2013 г. 11,54 % от участниците в схемата са били в състояние да се върнат в отворения пазар на труда след излизането от схемата. Това повдига въпроса дали тази схема не трябва да се адаптира, например чрез изграждане на по-силни връзки с активизирането, обучението и подкрепата за търсене на работа, така че да се осигури по-трайно въздействие върху заетостта. Участието на жените в пазара на труда беше насърчено посредством по-голяма гъвкавост в системата на платения отпуск за отглеждане на дете и осигуряване на капацитет за грижи за децата, но са нужни допълнителни усилия, тъй като заетостта сред жените продължава да е под 60 %. Периодът на допустимост за получаване на обезщетения за безработица е по-кратък от средното време, необходимо на търсещите работа да намерят такава. Броят на изложените на риск от бедност или социално изключване хора в Унгария непрекъснато расте и понастоящем представлява почти една трета от цялото население. Бедността продължава да засяга непропорционално групите в неравностойно положение, по-специално децата и ромите. Прилага се национална стратегия за социално приобщаване, но мерките на политиката в повечето области не допринасят системно за целите, определени в тази стратегия. За да се намали действително бедността, са необходими интегрирани и рационализирани мерки на политиката.

| (14) | Бизнес средата в Унгария се характеризира с чести промени в нормативната уредба и с ограничена конкуренция във все по-голям брой сектори. Бяха въведени нови бариери в сектора на услугите, а съществуващите не бяха отстранени (например по отношение на аптеките, управлението на отпадъците, мобилните плащания, търговията на дребно с тютюн и учебници). Инвестициите намаляха особено силно в секторите, в които през последните години бяха наложени допълнителни секторни данъци. Между 2010 и 2013 г. номиналните инвестиции намаляха с 44 % в сектора на енергетиката, с 28 % в сектора на финансите и с 18 % в този на комуникациите, докато като цяло се увеличиха с 3,4 %. Известен напредък бе отбелязан в подобряването на конкуренцията при обществените поръчки, но са необходими допълнителни усилия. Например, ако се използват по-често електронни обществени поръчки, може да се реализират значителни икономии на разходи, да се подобри прозрачността на обществените поръчки и да се увеличи конкуренцията. Бяха предприети стъпки за въвеждане на стратегии за съблюдаване на етични норми и за насърчаване на по-добри стандарти за прозрачност в публичната администрация, но за ефективно справяне с корупцията са необходими допълнителни усилия. |
| --- | --- |

(14)

Бизнес средата в Унгария се характеризира с чести промени в нормативната уредба и с ограничена конкуренция във все по-голям брой сектори. Бяха въведени нови бариери в сектора на услугите, а съществуващите не бяха отстранени (например по отношение на аптеките, управлението на отпадъците, мобилните плащания, търговията на дребно с тютюн и учебници). Инвестициите намаляха особено силно в секторите, в които през последните години бяха наложени допълнителни секторни данъци. Между 2010 и 2013 г. номиналните инвестиции намаляха с 44 % в сектора на енергетиката, с 28 % в сектора на финансите и с 18 % в този на комуникациите, докато като цяло се увеличиха с 3,4 %. Известен напредък бе отбелязан в подобряването на конкуренцията при обществените поръчки, но са необходими допълнителни усилия. Например, ако се използват по-често електронни обществени поръчки, може да се реализират значителни икономии на разходи, да се подобри прозрачността на обществените поръчки и да се увеличи конкуренцията. Бяха предприети стъпки за въвеждане на стратегии за съблюдаване на етични норми и за насърчаване на по-добри стандарти за прозрачност в публичната администрация, но за ефективно справяне с корупцията са необходими допълнителни усилия.

| (15) | Нараства дялът на преждевременно напускащите училище, а приемането на стратегия за предотвратяване на това явление се отлага многократно. Необходими са по-нататъшни усилия, за да се предоставят на учениците основни умения, знания и квалификации, които са от значение за пазара на труда. Равният достъп до общо качествено образование продължава да е основен проблем за децата в неравностойно положение, по-специално за ромите. С цел да се съкрати все още трудният преход от образователната система към пазара на труда, бе приет нов закон за професионалното обучение, с който, наред с другото, се въвежда нов „двоен модел“, като въздействието на закона трябва да бъде следено внимателно. |
| --- | --- |

(15)

Нараства дялът на преждевременно напускащите училище, а приемането на стратегия за предотвратяване на това явление се отлага многократно. Необходими са по-нататъшни усилия, за да се предоставят на учениците основни умения, знания и квалификации, които са от значение за пазара на труда. Равният достъп до общо качествено образование продължава да е основен проблем за децата в неравностойно положение, по-специално за ромите. С цел да се съкрати все още трудният преход от образователната система към пазара на труда, бе приет нов закон за професионалното обучение, с който, наред с другото, се въвежда нов „двоен модел“, като въздействието на закона трябва да бъде следено внимателно.

| (16) | През 2013 и 2014 г. Унгария продължи да прилага намаления на цените на електроенергията и газа за крайните потребители. Съчетани с допълнителната данъчна тежест върху енергийните дружества, тези намаления на цените повлияха отрицателно на възможностите на доставчиците на енергия да си възстановят разходите, както и на инвестициите в енергетиката и на поддръжката на мрежата. Понастоящем енергоемкостта на домакинствата е сред най-високите в Съюза, а енергийната ефективност би могла да бъде подобрена, особено в жилищния сектор. Липсата на независимост на енергийния регулатор при определянето на условията и тарифите за достъп до мрежата все още поражда загриженост. Предприети бяха някои стъпки за рационализиране на организацията на предприятията за обществен транспорт, но устойчивостта би могла да се подобри допълнително чрез оптимизиране на оперативните разходи и промяна на тарифната система. |
| --- | --- |

(16)

През 2013 и 2014 г. Унгария продължи да прилага намаления на цените на електроенергията и газа за крайните потребители. Съчетани с допълнителната данъчна тежест върху енергийните дружества, тези намаления на цените повлияха отрицателно на възможностите на доставчиците на енергия да си възстановят разходите, както и на инвестициите в енергетиката и на поддръжката на мрежата. Понастоящем енергоемкостта на домакинствата е сред най-високите в Съюза, а енергийната ефективност би могла да бъде подобрена, особено в жилищния сектор. Липсата на независимост на енергийния регулатор при определянето на условията и тарифите за достъп до мрежата все още поражда загриженост. Предприети бяха някои стъпки за рационализиране на организацията на предприятията за обществен транспорт, но устойчивостта би могла да се подобри допълнително чрез оптимизиране на оперативните разходи и промяна на тарифната система.

| (17) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Унгария. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—7 по-долу.

| (18) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (19) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1, 2, 3 и 5 по-долу, |
| --- | --- |

(19)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 1, 2, 3 и 5 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА Унгария да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да засили бюджетните мерки за 2014 г. с оглед на очертаващата се разлика спрямо изискванията по Пакта за стабилност и растеж, а именно правилото за намаляване на дълга, въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2014 г. През 2015 г. и след това да укрепи значително бюджетната стратегия, така че да се гарантират постигането на средносрочната цел и изпълнението на изискванията за намаляване на дълга с цел да се осигури трайно намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да осигури обвързващия характер на средносрочната бюджетна рамка чрез системен последващ мониторинг на спазването на числовите фискални правила и чрез използване на коригиращи механизми. Да подобри прозрачността на публичните финанси, включително чрез разширяване на задължителните компетенции на Фискалния съвет, като изиска изготвянето на редовни макрофискални прогнози и оценки на бюджетното въздействие на важните предложения за политики. |
| --- | --- |

1.

Да засили бюджетните мерки за 2014 г. с оглед на очертаващата се разлика спрямо изискванията по Пакта за стабилност и растеж, а именно правилото за намаляване на дълга, въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2014 г. През 2015 г. и след това да укрепи значително бюджетната стратегия, така че да се гарантират постигането на средносрочната цел и изпълнението на изискванията за намаляване на дълга с цел да се осигури трайно намаляване на съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП. Да осигури обвързващия характер на средносрочната бюджетна рамка чрез системен последващ мониторинг на спазването на числовите фискални правила и чрез използване на коригиращи механизми. Да подобри прозрачността на публичните финанси, включително чрез разширяване на задължителните компетенции на Фискалния съвет, като изиска изготвянето на редовни макрофискални прогнози и оценки на бюджетното въздействие на важните предложения за политики.

| 2. | Да съдейства за възстановяването на нормалните кредитни потоци за икономиката, наред с другото чрез подобряване на замисъла и намаляване на тежестта на данъците, налагани на финансовите институции. Да коригира данъка върху финансовите трансакции с цел да се избегне отклоняването на спестяванията от банковия сектор и да увеличи стимулите за използване на електронни плащания. Да проучи и премахне пречките за оздравяването на портфейла, наред с другото чрез въвеждане на по-строги правила за ресурсно обезпечаване за преструктурираните кредити, чрез премахване на пречките за реализирането на обезпечение, както и чрез ускоряване на производството по несъстоятелност и чрез увеличаване на ефективността му. Във връзка с това да провежда тесни консултации със заинтересованите страни относно новите инициативи на политиката и да гарантира, че тези инициативи са добре насочени и не увеличават моралния риск за заемополучателите. Да засили още повече финансовото регулиране и надзор. |
| --- | --- |

2.

Да съдейства за възстановяването на нормалните кредитни потоци за икономиката, наред с другото чрез подобряване на замисъла и намаляване на тежестта на данъците, налагани на финансовите институции. Да коригира данъка върху финансовите трансакции с цел да се избегне отклоняването на спестяванията от банковия сектор и да увеличи стимулите за използване на електронни плащания. Да проучи и премахне пречките за оздравяването на портфейла, наред с другото чрез въвеждане на по-строги правила за ресурсно обезпечаване за преструктурираните кредити, чрез премахване на пречките за реализирането на обезпечение, както и чрез ускоряване на производството по несъстоятелност и чрез увеличаване на ефективността му. Във връзка с това да провежда тесни консултации със заинтересованите страни относно новите инициативи на политиката и да гарантира, че тези инициативи са добре насочени и не увеличават моралния риск за заемополучателите. Да засили още повече финансовото регулиране и надзор.

| 3. | Да осигури стабилна, по-балансирана и рационализирана система за данъчно облагане на дружествата, включително като постепенно премахне секторните данъци с изкривяващ ефект. Да намали данъчната тежест за лицата с ниски трудови доходи, наред с другото чрез подобряване на ефективността на екологичните данъци. Да увеличи мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство, по-специално за намаляване на измамите с ДДС, и да намали общите разходи, свързани с това спазване. |
| --- | --- |

3.

Да осигури стабилна, по-балансирана и рационализирана система за данъчно облагане на дружествата, включително като постепенно премахне секторните данъци с изкривяващ ефект. Да намали данъчната тежест за лицата с ниски трудови доходи, наред с другото чрез подобряване на ефективността на екологичните данъци. Да увеличи мерките за подобряване на спазването на данъчното законодателство, по-специално за намаляване на измамите с ДДС, и да намали общите разходи, свързани с това спазване.

| 4. | Да засили добре насочените мерки за активна политика по заетостта, наред с другото като ускори въвеждането на системата за профилиране на клиентите на публичната служба по заетостта. Да въведе планираната мрежа за наставничество на младежите и да я координира с образователните институции и местните заинтересовани страни с цел достигане до по-широк кръг лица. Да извърши преглед на схемата за наемане на работа в публичния сектор, при който преглед да се оцени доколко ефективно тя помага на хората да намерят последваща работа, и да засили допълнително компонентите ѝ, целящи активизиране. Да обмисли възможността за увеличаване на периода на допустимост за обезщетенията за безработица, като се вземат предвид средното време, необходимо за намиране на нова работа, и връзката с мерките за активизиране. Да подобри адекватността и обхвата на социалното подпомагане, като същевременно засили връзката с активизирането. С цел борба с бедността да предприеме рационализирани и интегрирани мерки на политиката, с които да намали съществено бедността, особено сред децата и ромите. |
| --- | --- |

4.

Да засили добре насочените мерки за активна политика по заетостта, наред с другото като ускори въвеждането на системата за профилиране на клиентите на публичната служба по заетостта. Да въведе планираната мрежа за наставничество на младежите и да я координира с образователните институции и местните заинтересовани страни с цел достигане до по-широк кръг лица. Да извърши преглед на схемата за наемане на работа в публичния сектор, при който преглед да се оцени доколко ефективно тя помага на хората да намерят последваща работа, и да засили допълнително компонентите ѝ, целящи активизиране. Да обмисли възможността за увеличаване на периода на допустимост за обезщетенията за безработица, като се вземат предвид средното време, необходимо за намиране на нова работа, и връзката с мерките за активизиране. Да подобри адекватността и обхвата на социалното подпомагане, като същевременно засили връзката с активизирането. С цел борба с бедността да предприеме рационализирани и интегрирани мерки на политиката, с които да намали съществено бедността, особено сред децата и ромите.

| 5. | Да стабилизира регулаторната рамка и да насърчи конкуренцията на пазара, наред с другото чрез премахване на бариерите в сектора на услугите. Да предприеме по-амбициозни мерки за увеличаване на конкуренцията и на прозрачността при обществените поръчки, включително за по-добро използване на електронните обществени поръчки, и за допълнително намаляване на корупцията и на общата административна тежест. |
| --- | --- |

5.

Да стабилизира регулаторната рамка и да насърчи конкуренцията на пазара, наред с другото чрез премахване на бариерите в сектора на услугите. Да предприеме по-амбициозни мерки за увеличаване на конкуренцията и на прозрачността при обществените поръчки, включително за по-добро използване на електронните обществени поръчки, и за допълнително намаляване на корупцията и на общата административна тежест.

| 6. | Да приложи национална стратегия за предотвратяване на преждевременното напускане на училище, като обърне специално внимание на отпадащите от професионалното образование и обучение. Да въведе системен подход за насърчаване на приобщаващото общо образование за групите в неравностойно положение, по-специално ромите. Да подкрепи прехода между различните етапи на образованието и към пазара на труда и да следи отблизо изпълнението на реформата на професионалното обучение. Да извърши реформа на висшето образование, която да даде възможност за увеличаване на броя на завършилите висше образование, особено сред учащите се, които са в неравностойно положение. |
| --- | --- |

6.

Да приложи национална стратегия за предотвратяване на преждевременното напускане на училище, като обърне специално внимание на отпадащите от професионалното образование и обучение. Да въведе системен подход за насърчаване на приобщаващото общо образование за групите в неравностойно положение, по-специално ромите. Да подкрепи прехода между различните етапи на образованието и към пазара на труда и да следи отблизо изпълнението на реформата на професионалното обучение. Да извърши реформа на висшето образование, която да даде възможност за увеличаване на броя на завършилите висше образование, особено сред учащите се, които са в неравностойно положение.

| 7. | Да извърши преглед на въздействието на регулирането на цените на енергията върху стимулите за инвестиране и върху конкуренцията на пазарите на електроенергия и газ. Да предприеме по-нататъшни стъпки за осигуряване на независимостта на националния регулатор при определянето на тарифите и условията за достъп до мрежата. Да предприеме мерки за увеличаване на енергийната ефективност, особено в жилищния сектор. Да повиши допълнително устойчивостта на транспортната система, наред с другото чрез намаляване на оперативните разходи и чрез преглед на тарифната система на държавните предприятия в транспортния сектор. |
| --- | --- |

7.

Да извърши преглед на въздействието на регулирането на цените на енергията върху стимулите за инвестиране и върху конкуренцията на пазарите на електроенергия и газ. Да предприеме по-нататъшни стъпки за осигуряване на независимостта на националния регулатор при определянето на тарифите и условията за достъп до мрежата. Да предприеме мерки за увеличаване на енергийната ефективност, особено в жилищния сектор. Да повиши допълнително устойчивостта на транспортната система, наред с другото чрез намаляване на оперативните разходи и чрез преглед на тарифната система на държавните предприятия в транспортния сектор.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 37.

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/83

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Малта за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Малта за 2014 г.

2014/C 247/16

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Малта за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Малта за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Малта за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Малта за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Малта за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта на бюджетен план на Малта за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Отново на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Малта ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за координация на икономическите политики за 2014 г. Отново на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие и Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Малта ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране на икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Малта, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Малта вече не са налице макроикономически дисбаланси по смисъла на процедурата при макроикономически дисбаланси. Въпреки че задлъжнялостта остава висока, рисковете за устойчивостта на дълга на публичния и частния сектор изглеждат овладени, макар и да е нужно постоянно наблюдение. По-специално, показателите за финансовата стабилност продължават да бъдат добри. Все пак, с оглед на структурното естество на рисковете в сектора, от ключово значение е придържането към сегашните разумни практики по отношение на надзора и поемането на рискове. Жилищният пазар бе стабилизиран, като по този начин рисковете от прекомерна експозиция на недвижима собственост са ограничени. Налице е понижаване на частния дълг; протича организирано намаляване на корпоративната задлъжнялост, натискът на кредитния пазар е ограничен. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Малта, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Малта вече не са налице макроикономически дисбаланси по смисъла на процедурата при макроикономически дисбаланси. Въпреки че задлъжнялостта остава висока, рисковете за устойчивостта на дълга на публичния и частния сектор изглеждат овладени, макар и да е нужно постоянно наблюдение. По-специално, показателите за финансовата стабилност продължават да бъдат добри. Все пак, с оглед на структурното естество на рисковете в сектора, от ключово значение е придържането към сегашните разумни практики по отношение на надзора и поемането на рискове. Жилищният пазар бе стабилизиран, като по този начин рисковете от прекомерна експозиция на недвижима собственост са ограничени. Налице е понижаване на частния дълг; протича организирано намаляване на корпоративната задлъжнялост, натискът на кредитния пазар е ограничен.

| (8) | На 16 април 2014 г. Малта представи националната си програма за реформи за 2014 г., която бе актуализирана на 8 май 2014 г., а на 30 април 2014 г. страната представи програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 16 април 2014 г. Малта представи националната си програма за реформи за 2014 г., която бе актуализирана на 8 май 2014 г., а на 30 април 2014 г. страната представи програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, набелязана в програмата за стабилност за 2014 г., е устойчивото коригиране на прекомерния дефицит до 2014 г. постепенен напредък към постигане на средносрочната цел за балансирана позиция в структурно отношение, която е по-амбициозна от изискваната в Пакта за стабилност и растеж. Постигането на средносрочната цел обаче не е планирано в рамките на периода на програмата за стабилност. През 2014 г. планираната (преизчислена) структурна корекция за малко не изпълнява препоръчаното усилие. След планираното коригиране на прекомерния дефицит, през 2015 г. се очаква слабо отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. След това планираният годишен напредък към средносрочната цел е като цяло в съответствие с изискването за поне 0,5 % от БВП. В програмата за стабилност се предвижда държавният дълг — 73 % от БВП през 2013 г. — да започне да се снижава, като съответства на референтната стойност за намаляване на дълга от 2014 г. Като цяло целите на програмата съответстват до голяма степен на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, който бе одобрен от независим орган (националния одитен орган), изглежда реалистичен за 2014 и 2015 г., тъй като предвижданията за икономическия растеж са малко по-малки от тези от пролетната прогноза на службите на Комисията от 2014 г., отнасяща се за въпросните години.
  По отношение на бюджетните цели обаче съществуват рискове от постигане на по-лоши от предвидените резултати, тъй като планираното през периода на програмата структурно увеличение на приходите не е изцяло подплатено с мерки и надхвърлянето на планираното равнище на разходите може да наложи изплащане, по-голямо от предвиденото в бюджета. Според прогнозата на Комисията се очаква Малта да коригира по устойчив начин прекомерния си дефицит през 2014 г. Същевременно, въз основа на прогнозата на Комисията, фискалната консолидация през периода 2013—2014 г. е по-ниска от целевото равнище с 1,6 % от БВП по отношение на (коригираната) промяна на структурното салдо и с 1,25 % от БВП по отношение на мерките, сметнати за необходими по време на отправянето на препоръката по процедурата при прекомерен дефицит. Въпреки че няма марж по отношение на съблюдаването на референтната стойност за намаляване на дълга през 2014 г., рисковете за дълга изглеждат ограничени. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, набелязана в програмата за стабилност за 2014 г., е устойчивото коригиране на прекомерния дефицит до 2014 г. постепенен напредък към постигане на средносрочната цел за балансирана позиция в структурно отношение, която е по-амбициозна от изискваната в Пакта за стабилност и растеж. Постигането на средносрочната цел обаче не е планирано в рамките на периода на програмата за стабилност. През 2014 г. планираната (преизчислена) структурна корекция за малко не изпълнява препоръчаното усилие. След планираното коригиране на прекомерния дефицит, през 2015 г. се очаква слабо отклонение от плана за корекции за постигане на средносрочната цел. След това планираният годишен напредък към средносрочната цел е като цяло в съответствие с изискването за поне 0,5 % от БВП. В програмата за стабилност се предвижда държавният дълг — 73 % от БВП през 2013 г. — да започне да се снижава, като съответства на референтната стойност за намаляване на дълга от 2014 г. Като цяло целите на програмата съответстват до голяма степен на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност, който бе одобрен от независим орган (националния одитен орган), изглежда реалистичен за 2014 и 2015 г., тъй като предвижданията за икономическия растеж са малко по-малки от тези от пролетната прогноза на службите на Комисията от 2014 г., отнасяща се за въпросните години.

По отношение на бюджетните цели обаче съществуват рискове от постигане на по-лоши от предвидените резултати, тъй като планираното през периода на програмата структурно увеличение на приходите не е изцяло подплатено с мерки и надхвърлянето на планираното равнище на разходите може да наложи изплащане, по-голямо от предвиденото в бюджета. Според прогнозата на Комисията се очаква Малта да коригира по устойчив начин прекомерния си дефицит през 2014 г. Същевременно, въз основа на прогнозата на Комисията, фискалната консолидация през периода 2013—2014 г. е по-ниска от целевото равнище с 1,6 % от БВП по отношение на (коригираната) промяна на структурното салдо и с 1,25 % от БВП по отношение на мерките, сметнати за необходими по време на отправянето на препоръката по процедурата при прекомерен дефицит. Въпреки че няма марж по отношение на съблюдаването на референтната стойност за намаляване на дълга през 2014 г., рисковете за дълга изглеждат ограничени.

| (10) | През 2015 г. е налице риск от значително отклонение от необходимия напредък за постигане на средносрочната цел. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че въпреки че планираният номинален дефицит и консолидиран държавен дълг на Малта отговарят на препоръката от процедурата при прекомерен дефицит, са необходими допълнителни усилия за привеждане на структурната корекция в съответствие с препоръчаната през 2014 г. и за осигуряване на подходящ напредък към средносрочната цел от 2015 г. нататък. |
| --- | --- |

(10)

През 2015 г. е налице риск от значително отклонение от необходимия напредък за постигане на средносрочната цел. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че въпреки че планираният номинален дефицит и консолидиран държавен дълг на Малта отговарят на препоръката от процедурата при прекомерен дефицит, са необходими допълнителни усилия за привеждане на структурната корекция в съответствие с препоръчаната през 2014 г. и за осигуряване на подходящ напредък към средносрочната цел от 2015 г. нататък.

| (11) | Необвързващият характер на фискалната рамка на Малта и кратките периоди на фискално планиране не спомагат за постигането на стабилна фискална позиция. Беше отложено приемането на законодателството, което трябваше да влезе в сила до края на 2013 г. и целеше изпълнението на изискванията на Директива 2011/85/ЕС на Съвета (6) и на фискалния пакт. Съгласно програмата за стабилност обаче правителството наскоро е приело закон за фискална отговорност, който ще бъде представен на парламента за одобрение. В проектозакона се предвижда въвеждането на правило за балансиран бюджет в структурно отношение, правило за дълга, тригодишна бюджетна рамка и постепенно създаване на фискален съвет, който ще бъде натоварен с одобряването на официалните макроикономически и фискални прогнози на правителството, както и с предварителното и последващо наблюдение на спазването на фискалните правила. |
| --- | --- |

(11)

Необвързващият характер на фискалната рамка на Малта и кратките периоди на фискално планиране не спомагат за постигането на стабилна фискална позиция. Беше отложено приемането на законодателството, което трябваше да влезе в сила до края на 2013 г. и целеше изпълнението на изискванията на Директива 2011/85/ЕС на Съвета (6) и на фискалния пакт. Съгласно програмата за стабилност обаче правителството наскоро е приело закон за фискална отговорност, който ще бъде представен на парламента за одобрение. В проектозакона се предвижда въвеждането на правило за балансиран бюджет в структурно отношение, правило за дълга, тригодишна бюджетна рамка и постепенно създаване на фискален съвет, който ще бъде натоварен с одобряването на официалните макроикономически и фискални прогнози на правителството, както и с предварителното и последващо наблюдение на спазването на фискалните правила.

| (12) | Службите по приходите на Малта ще бъдат обединени в единен орган, който ще опрости процесите на събиране на данъци и ще се бори с отклонението от данъчно облагане. За да се подобри данъчната дисциплина и да се насърчи събирането на дължимите плащания, бяха преразгледани санкциите в законодателството относно ДДС и дължимите лихви върху данъците. Бяха въведени редица други мерки, които се очаква също да консолидират данъчната система на Малта. Тези мерки са правилната посока, но отражението им все още не се е проявило. |
| --- | --- |

(12)

Службите по приходите на Малта ще бъдат обединени в единен орган, който ще опрости процесите на събиране на данъци и ще се бори с отклонението от данъчно облагане. За да се подобри данъчната дисциплина и да се насърчи събирането на дължимите плащания, бяха преразгледани санкциите в законодателството относно ДДС и дължимите лихви върху данъците. Бяха въведени редица други мерки, които се очаква също да консолидират данъчната система на Малта. Тези мерки са правилната посока, но отражението им все още не се е проявило.

| (13) | Въпреки продължаващите предизвикателства за дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Малта, слаб напредък е отбелязан относно реформите на пенсионната ѝ система и устойчивостта на здравеопазването ѝ. Въпреки че беше създадена група за стратегия относно пенсиите, която да оцени всички възможности за реформиране на пенсионната система, малтийските органи поеха ангажимент да не повишават законоустановената пенсионна възраст над очертаното повишение в пенсионната реформа от 2006 г. Въпреки намеренията на Малта да отстрани тези недостатъци чрез мерки на пазара на труда, и по-специално чрез наскоро приетата си стратегия за активен живот на възрастните хора, това вероятно няма да може да реши проблема. Допълнително предизвикателство в този смисъл е устойчивостта на системата на здравеопазване с оглед на предвиденото увеличаване на разходите, свързани с възрастта. Наскоро бе стартиран проект на национална стратегия по здравеопазване, но не е ясно как ще бъде осъществена тя и какви ще са ползите от нея по отношение на ефективността на разходите и устойчивостта. Съществува необходимост от укрепване на предоставянето на първична медицинска помощ. |
| --- | --- |

(13)

Въпреки продължаващите предизвикателства за дългосрочната устойчивост на публичните финанси на Малта, слаб напредък е отбелязан относно реформите на пенсионната ѝ система и устойчивостта на здравеопазването ѝ. Въпреки че беше създадена група за стратегия относно пенсиите, която да оцени всички възможности за реформиране на пенсионната система, малтийските органи поеха ангажимент да не повишават законоустановената пенсионна възраст над очертаното повишение в пенсионната реформа от 2006 г. Въпреки намеренията на Малта да отстрани тези недостатъци чрез мерки на пазара на труда, и по-специално чрез наскоро приетата си стратегия за активен живот на възрастните хора, това вероятно няма да може да реши проблема. Допълнително предизвикателство в този смисъл е устойчивостта на системата на здравеопазване с оглед на предвиденото увеличаване на разходите, свързани с възрастта. Наскоро бе стартиран проект на национална стратегия по здравеопазване, но не е ясно как ще бъде осъществена тя и какви ще са ползите от нея по отношение на ефективността на разходите и устойчивостта. Съществува необходимост от укрепване на предоставянето на първична медицинска помощ.

| (14) | Процентът на преждевременното напускане на училище в Малта продължава да бъде висок, но се приемат мерки за намаляването му и се създава цялостна система за наблюдение. Придобиването на основни умения обаче остава ниско, което допринася за ниска грамотност и преждевременно напускане на училище. Очаква се подходящото осъществяване на наскоро приетата национална стратегия за грамотност да подкрепи усилията за отстраняване на този недостатък. Това трябва да бъде допълнено от други мерки, които да подобрят адекватността на образованието и обучението спрямо изискванията на пазара на труда. Сред тези мерки са реформата на рамката за чиракуване, създаването на стратегия за учене през целия живот, въвеждане на учене в процеса на работа в професионалното образование и обучение и специфична програма, финансирана чрез Европейския социален фонд. |
| --- | --- |

(14)

Процентът на преждевременното напускане на училище в Малта продължава да бъде висок, но се приемат мерки за намаляването му и се създава цялостна система за наблюдение. Придобиването на основни умения обаче остава ниско, което допринася за ниска грамотност и преждевременно напускане на училище. Очаква се подходящото осъществяване на наскоро приетата национална стратегия за грамотност да подкрепи усилията за отстраняване на този недостатък. Това трябва да бъде допълнено от други мерки, които да подобрят адекватността на образованието и обучението спрямо изискванията на пазара на труда. Сред тези мерки са реформата на рамката за чиракуване, създаването на стратегия за учене през целия живот, въвеждане на учене в процеса на работа в професионалното образование и обучение и специфична програма, финансирана чрез Европейския социален фонд.

| (15) | Понастоящем Малта прилага редица значителни мерки, които целят да увеличат участието на жените на пазара на труда, по-специално чрез предоставянето на безплатни услуги по детски грижи на домакинства, в които родителите работят или продължават образованието си. От основно значение ще бъде ефективното прилагане на тези мерки. Органите подпомагат предоставянето на извънучилищни занимания и предлагането на възможности за изпращане на децата на училище преди началото на часовете, за да могат родителите да съчетаят по-добре личния с професионалния живот. Предвиждат се и данъчни стимули за насърчаване на родителите да изпращат децата си в заведения за детски грижи, които вече работят по предишни схеми. Малко обаче се прави за предоставяне и насърчаване на използването на гъвкави работни правила, като дистанционната работа и гъвкавото работно време, които биха спомогнали за реинтегрирането на жените на пазара на труда. |
| --- | --- |

(15)

Понастоящем Малта прилага редица значителни мерки, които целят да увеличат участието на жените на пазара на труда, по-специално чрез предоставянето на безплатни услуги по детски грижи на домакинства, в които родителите работят или продължават образованието си. От основно значение ще бъде ефективното прилагане на тези мерки. Органите подпомагат предоставянето на извънучилищни занимания и предлагането на възможности за изпращане на децата на училище преди началото на часовете, за да могат родителите да съчетаят по-добре личния с професионалния живот. Предвиждат се и данъчни стимули за насърчаване на родителите да изпращат децата си в заведения за детски грижи, които вече работят по предишни схеми. Малко обаче се прави за предоставяне и насърчаване на използването на гъвкави работни правила, като дистанционната работа и гъвкавото работно време, които биха спомогнали за реинтегрирането на жените на пазара на труда.

| (16) | За да подобри допълнително международната си конкурентоспособност, освен че трябва да избегне потенциалното отрицателно отражение на несъответствието между промените в заплатите и в производителността, Малта трябва също да отстрани недостатъците на инфраструктурата в секторите на енергетиката и транспорта, които ограничават потенциала ѝ, по-специално предвид високите цени на енергията. Междусистемният електропровод между Малта и Италия трябва да бъде завършен тази година, което ще подобри сигурността на доставките и може да допринесе за диверсифицирането на доставките и използването на външно генерирана енергия от възобновяеми източници. Терминалът за втечнен природен газ в Делимара и планираното свързване с европейската газопреносна мрежа също ще допринесат за енергийния микс на Малта, като ще я направят по-малко зависима от един основен източник на енергия и ще повишат по този начин привлекателността ѝ като място за бизнес. Местните възобновяеми енергийни източници имат потенциал, който все още не се използва в пълна степен, с изключение на известен успех в използването на фотоволтаична енергия. |
| --- | --- |

(16)

За да подобри допълнително международната си конкурентоспособност, освен че трябва да избегне потенциалното отрицателно отражение на несъответствието между промените в заплатите и в производителността, Малта трябва също да отстрани недостатъците на инфраструктурата в секторите на енергетиката и транспорта, които ограничават потенциала ѝ, по-специално предвид високите цени на енергията. Междусистемният електропровод между Малта и Италия трябва да бъде завършен тази година, което ще подобри сигурността на доставките и може да допринесе за диверсифицирането на доставките и използването на външно генерирана енергия от възобновяеми източници. Терминалът за втечнен природен газ в Делимара и планираното свързване с европейската газопреносна мрежа също ще допринесат за енергийния микс на Малта, като ще я направят по-малко зависима от един основен източник на енергия и ще повишат по този начин привлекателността ѝ като място за бизнес. Местните възобновяеми енергийни източници имат потенциал, който все още не се използва в пълна степен, с изключение на известен успех в използването на фотоволтаична енергия.

| (17) | Известна липса на ефективност в публичната администрация ограничава допълнителното развитие на бизнес климата в Малта. Въпреки подобренията в обществените поръчки, които са в правилната посока, процедурите за обществените поръчки продължават да бъдат прекалено дълги и водят до неефективни публични разходи. Тези мерки не са придружени от цели, което затруднява оценката на ефективността им. Липсата на алтернативи на дълговото финансиране води до високи равнища на разходите за финансиране на предприятията, което оказва натиск върху икономическата им дейност. Тази тенденция към задлъжняване на предприятията може да доведе до изключително висока корпоративна задлъжнялост и неефикасно разпределяне на капитала. Ето защо трябва да се търсят допълнителни възможности за недългово финансиране. Продължава да се наблюдава липса на ефективност в съдебната система, която беше подчертана в специфичната препоръка за Малта през 2013 г. Въпреки че се очаква до края на 2014 г. да се осъществят някои от многобройните предложения за реформа, представени през ноември 2013 г. от Комисията за реформа на съдебната система, все още трябва да се обяви ясен график и приоритизиране на мерките. Остава също да се види как тези мерки ще спомогнат за решаване на проблема с изоставането, особено с оглед на набелязаните по-горе пропуски. |
| --- | --- |

(17)

Известна липса на ефективност в публичната администрация ограничава допълнителното развитие на бизнес климата в Малта. Въпреки подобренията в обществените поръчки, които са в правилната посока, процедурите за обществените поръчки продължават да бъдат прекалено дълги и водят до неефективни публични разходи. Тези мерки не са придружени от цели, което затруднява оценката на ефективността им. Липсата на алтернативи на дълговото финансиране води до високи равнища на разходите за финансиране на предприятията, което оказва натиск върху икономическата им дейност. Тази тенденция към задлъжняване на предприятията може да доведе до изключително висока корпоративна задлъжнялост и неефикасно разпределяне на капитала. Ето защо трябва да се търсят допълнителни възможности за недългово финансиране. Продължава да се наблюдава липса на ефективност в съдебната система, която беше подчертана в специфичната препоръка за Малта през 2013 г. Въпреки че се очаква до края на 2014 г. да се осъществят някои от многобройните предложения за реформа, представени през ноември 2013 г. от Комисията за реформа на съдебната система, все още трябва да се обяви ясен график и приоритизиране на мерките. Остава също да се види как тези мерки ще спомогнат за решаване на проблема с изоставането, особено с оглед на набелязаните по-горе пропуски.

| (18) | Малта засили регулаторния надзор, за да гарантира стабилността на финансовия сектор. Към функциите на Централната банка на Малта беше добавен макропруденциалният надзор, като освен товабеше поставен специален акцент върху въпросите на финансовата стабилност, а Съвместният съвет за финансова стабилност вече е въведен в законодателството. Бяха взети задоволителни мерки за подобряване на провизиите за загуби, свързани с необслужвани заеми, главно чрез въвеждането на преразглеждане на банково правило 9. |
| --- | --- |

(18)

Малта засили регулаторния надзор, за да гарантира стабилността на финансовия сектор. Към функциите на Централната банка на Малта беше добавен макропруденциалният надзор, като освен товабеше поставен специален акцент върху въпросите на финансовата стабилност, а Съвместният съвет за финансова стабилност вече е въведен в законодателството. Бяха взети задоволителни мерки за подобряване на провизиите за загуби, свързани с необслужвани заеми, главно чрез въвеждането на преразглеждане на банково правило 9.

| (19) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Малта. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Малта, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (20) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (7) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Малта следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Малта следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Малта да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин до 2014 г. През 2015 г. да засили съществено бюджетната стратегия, за да гарантира изискваната структурна корекция от 0,6 % от БВП към постигане на средносрочната цел. След това да продължи със структурна корекция от поне 0,5 % всяка година и повече, ако икономическите условия са добри или ако е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, за да се запази съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в посока към устойчиво намаление. Да приключи приемането на закона за фискална отговорност с оглед на въвеждането на задължителна, основана на правила многогодишна фискална рамка и на създаването на независима институция, натоварена с наблюдението на фискалните правила и приемането на макроикономически прогнози, на които се основава фискалното планиране. Да продължи да подобрява данъчната дисциплина и да се бори с отклонението от данъчно облагане, като гарантира последователно прилагане и оценка на предприетите досега мерки, и същевременно да предприеме допълнителни действия, по-специално чрез насърчаване използването на електронни средства за разплащане. |
| --- | --- |

1.

Да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин до 2014 г. През 2015 г. да засили съществено бюджетната стратегия, за да гарантира изискваната структурна корекция от 0,6 % от БВП към постигане на средносрочната цел. След това да продължи със структурна корекция от поне 0,5 % всяка година и повече, ако икономическите условия са добри или ако е необходимо, за да се гарантира спазването на правилото за дълга, за да се запази съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП в посока към устойчиво намаление. Да приключи приемането на закона за фискална отговорност с оглед на въвеждането на задължителна, основана на правила многогодишна фискална рамка и на създаването на независима институция, натоварена с наблюдението на фискалните правила и приемането на макроикономически прогнози, на които се основава фискалното планиране. Да продължи да подобрява данъчната дисциплина и да се бори с отклонението от данъчно облагане, като гарантира последователно прилагане и оценка на предприетите досега мерки, и същевременно да предприеме допълнителни действия, по-специално чрез насърчаване използването на електронни средства за разплащане.

| 2. | За да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, да продължи настоящата реформа на пенсионната система, като ускори прилагането на вече въведеното увеличение на законоустановената пенсионна възраст и като я обвърже впоследствие с промените в продължителността на живота. Да гарантира, че една всеобхватна реформа на системата на държавното здравеопазване осигурява рентабилно и устойчиво използване на наличните ресурси, като например засилване на първичната медицинска помощ. |
| --- | --- |

2.

За да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, да продължи настоящата реформа на пенсионната система, като ускори прилагането на вече въведеното увеличение на законоустановената пенсионна възраст и като я обвърже впоследствие с промените в продължителността на живота. Да гарантира, че една всеобхватна реформа на системата на държавното здравеопазване осигурява рентабилно и устойчиво използване на наличните ресурси, като например засилване на първичната медицинска помощ.

| 3. | Да продължи усилията в областта на политиката за подобряване на адекватността на образованието и обучението спрямо изискванията на пазара на труд , включително чрез по-активното реформиране на системата на чиракуване. Да подобри допълнително придобиването на основни умения и да намали преждевременното напускане на училище, по-специално чрез финализирането и въвеждането на обявената национална стратегия за грамотност. Допълнително да подобри участието на жените на пазара на труда, по-специално на тези, които искат да се завърнат на пазара на труда, чрез насърчаване на гъвкави работни правила. |
| --- | --- |

3.

Да продължи усилията в областта на политиката за подобряване на адекватността на образованието и обучението спрямо изискванията на пазара на труд , включително чрез по-активното реформиране на системата на чиракуване. Да подобри допълнително придобиването на основни умения и да намали преждевременното напускане на училище, по-специално чрез финализирането и въвеждането на обявената национална стратегия за грамотност. Допълнително да подобри участието на жените на пазара на труда, по-специално на тези, които искат да се завърнат на пазара на труда, чрез насърчаване на гъвкави работни правила.

| 4. | Да разнообрази енергийния микс на икономиката, включително чрез увеличаване на дела на енергията, произведена от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

4.

Да разнообрази енергийния микс на икономиката, включително чрез увеличаване на дела на енергията, произведена от възобновяеми източници.

| 5. | Да продължи усилията за подобряване на ефикасността и да намали продължителността на процедурите за обществени поръчки; да насърчи алтернативи на дълговото финансиране на предприятията чрез улесняване на достъпа до капиталовите пазари и чрез разработването на фондове за рисков капитал; да увеличи ефективността на съдебната система, като осигури навременно и ефективно прилагане на планираната съдебна реформа. |
| --- | --- |

5.

Да продължи усилията за подобряване на ефикасността и да намали продължителността на процедурите за обществени поръчки; да насърчи алтернативи на дълговото финансиране на предприятията чрез улесняване на достъпа до капиталовите пазари и чрез разработването на фондове за рисков капитал; да увеличи ефективността на съдебната система, като осигури навременно и ефективно прилагане на планираната съдебна реформа.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 59.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41).

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

(8)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

8

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/88

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи за 2014 г. на Нидерландия и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Нидерландия за 2014 г.

2014/C 247/17

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, която да е основана на засилена координация на икономическите политики и да е насочена към ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, която да е основана на засилена координация на икономическите политики и да е насочена към ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се осигурява съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи за 2013 г. на Нидерландия и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Нидерландия за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи за 2013 г. на Нидерландия и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Нидерландия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Нидерландия за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който се посочва, че Нидерландия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който се посочва, че Нидерландия е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Нидерландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Нидерландия продължава да е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват мониторинг и действия на политиката. По-специално, внимание заслужават макроикономическите промени, що се отнася до дълга на частния сектор и текущото намаляване на задлъжнялостта, съчетани с продължаващата неефективност на жилищния пазар. Въпреки че големият излишък по текущата сметка не поражда рискове от рода на големи дефицити и е отчасти свързан с необходимостта от намаляване на задлъжнялостта, Комисията ще продължи да следи промените в текущата сметка на Нидерландия в контекста на европейския семестър. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Нидерландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Нидерландия продължава да е засегната от макроикономически дисбаланси, които изискват мониторинг и действия на политиката. По-специално, внимание заслужават макроикономическите промени, що се отнася до дълга на частния сектор и текущото намаляване на задлъжнялостта, съчетани с продължаващата неефективност на жилищния пазар. Въпреки че големият излишък по текущата сметка не поражда рискове от рода на големи дефицити и е отчасти свързан с необходимостта от намаляване на задлъжнялостта, Комисията ще продължи да следи промените в текущата сметка на Нидерландия в контекста на европейския семестър.

| (8) | На 29 април 2014 г. Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 30 април 2014 г. — програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 29 април 2014 г. Нидерландия представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 30 април 2014 г. — програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, изложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се гарантира, че корекцията на прекомерния дефицит през 2013 г. е устойчива, и до 2015 г. да се достигне състояние на бюджета, което да е близко до средносрочната цел. Средносрочната цел е да се постигне структурен дефицит, ненадвишаващ 0,5 % от БВП, което отразява изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Бяха изпълнени допълнителни съществени фискални мерки, но се планира (преизчисленото) структурното салдо през 2014 г. да остане постоянна величина в сравнение с 2013 г., което сочи значително отклонение от изискваната минимална корекция от 0,5 % от БВП. За 2015 г. е планирано подобряване на (преизчисленото) структурно салдо с 0,3 процентни пункта от БВП. Разходите се очаква да нарастват с темп, който е в съответствие с целевия показател за разходите както през 2014 г., така и през 2015 г. Вследствие на цялостната оценка на бюджетната стратегия на Нидерландия планът за корекции за постигане на средносрочната цел съответства отчасти на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност консолидираният дълг на сектор „Държавно управление“ ще се стабилизира през 2015 г. и ще намалее след това. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност изглежда правдоподобен и беше изготвен от независимата Нидерландска служба за анализ на икономическата политика. Рисковете за бюджетните цели изглеждат значителни, но като цяло са балансирани. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. се очаква стабилизиране на структурното салдо през 2014 г. и подобрение през 2015 г. с 0,5 % от БВП. Според прогнозата на Комисията Нидерландия ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите през 2014 г., но не и през 2015 г. За да се повиши потенциалът за растеж на Нидерландия, от първостепенно значение е необходимата консолидация да гарантира разходите за повишаване на растежа, като например в областта на иновациите и научните изследвания, в т.ч. на фундаменталните научни изследвания, образованието и обучението. Въз основа на оценката си на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Нидерландия е намалила по устойчив начин дефицита на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2013 г., но е изложена на риск да се отклони значително от изискванията на предпазните мерки, считано от 2014 г. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, изложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се гарантира, че корекцията на прекомерния дефицит през 2013 г. е устойчива, и до 2015 г. да се достигне състояние на бюджета, което да е близко до средносрочната цел. Средносрочната цел е да се постигне структурен дефицит, ненадвишаващ 0,5 % от БВП, което отразява изискванията, заложени в Пакта за стабилност и растеж. Бяха изпълнени допълнителни съществени фискални мерки, но се планира (преизчисленото) структурното салдо през 2014 г. да остане постоянна величина в сравнение с 2013 г., което сочи значително отклонение от изискваната минимална корекция от 0,5 % от БВП. За 2015 г. е планирано подобряване на (преизчисленото) структурно салдо с 0,3 процентни пункта от БВП. Разходите се очаква да нарастват с темп, който е в съответствие с целевия показател за разходите както през 2014 г., така и през 2015 г. Вследствие на цялостната оценка на бюджетната стратегия на Нидерландия планът за корекции за постигане на средносрочната цел съответства отчасти на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност консолидираният дълг на сектор „Държавно управление“ ще се стабилизира през 2015 г. и ще намалее след това. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност изглежда правдоподобен и беше изготвен от независимата Нидерландска служба за анализ на икономическата политика. Рисковете за бюджетните цели изглеждат значителни, но като цяло са балансирани. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. се очаква стабилизиране на структурното салдо през 2014 г. и подобрение през 2015 г. с 0,5 % от БВП. Според прогнозата на Комисията Нидерландия ще бъде в съответствие с целевия показател за разходите през 2014 г., но не и през 2015 г. За да се повиши потенциалът за растеж на Нидерландия, от първостепенно значение е необходимата консолидация да гарантира разходите за повишаване на растежа, като например в областта на иновациите и научните изследвания, в т.ч. на фундаменталните научни изследвания, образованието и обучението. Въз основа на оценката си на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Нидерландия е намалила по устойчив начин дефицита на сектор „Държавно управление“ под 3 % от БВП през 2013 г., но е изложена на риск да се отклони значително от изискванията на предпазните мерки, считано от 2014 г.

| (10) | Едно от ключовите предизвикателства е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули се трупаха в продължение на десетилетия и оформиха моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишни фискални стимули, по-специално пълното данъчно приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От април 2012 г. насам се прилагат поредица от мерки, които отчасти целят да се намери решение за тези стимули. Някои от тях включват корекции на фискалното третиране на жилищното финансиране. Постепенното преминаване към ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити и увеличаване на стимулите за амортизации е оправдано, но поетапното въвеждане на тази мярка е твърде бавно, за да има значително отражение върху поведението във връзка с амортизациите. Съотношението от 100 % между размера на кредита и стойността на имота, което следва да бъде достигнато през 2018 г., е все още високо. Пазарът за наемане на жилища е ограничен от нормативни актове и от наличието на много голям сектор на социално жилищно настаняване, който трябва също така да се справя с дълги списъци на чакащи. Неотдавнашното въвеждане в сектора на социалното жилищно настаняване на диференциране на наемите, основано в по-голяма степен на доходите, представлява стъпка в правилната посока, но неговото въздействие е ограничено. На корпорациите за социално жилищно настаняване все още е разрешено да строят жилища, от които да събира месечен наем в размер, надвишаващ тавана на социалния наем. Въпреки че в препоръките от 2013 г. беше отправен призив за концентриране на усилията в подкрепа на най-нуждаещите се домакинства, това пренасочване на действията протича в момента. Следователно, въпреки че предложените мерки са стъпки в правилната посока, общото темпо на реформите за решаване на основните проблеми е бавно и поради това следва да се засили, когато икономиката го позволява, като същевременно продължи да се осигурява достъпно социално жилищно настаняване за граждани в неравностойно положение, които не могат да получат жилища при пазарни условия, включително в места, където има голямо търсене. |
| --- | --- |

(10)

Едно от ключовите предизвикателства е свързано с жилищния пазар, където липсата на гъвкавост и небалансираните стимули се трупаха в продължение на десетилетия и оформиха моделите на жилищното финансиране и на спестяванията в сектора. Склонността на домакинствата за ливъридж на брутния ипотечен дълг спрямо жилищното имущество до голяма степен отразява дългогодишни фискални стимули, по-специално пълното данъчно приспадане на лихвите по ипотечните кредити. От април 2012 г. насам се прилагат поредица от мерки, които отчасти целят да се намери решение за тези стимули. Някои от тях включват корекции на фискалното третиране на жилищното финансиране. Постепенното преминаване към ограничаване на данъчното приспадане на лихвите по ипотечни кредити и увеличаване на стимулите за амортизации е оправдано, но поетапното въвеждане на тази мярка е твърде бавно, за да има значително отражение върху поведението във връзка с амортизациите. Съотношението от 100 % между размера на кредита и стойността на имота, което следва да бъде достигнато през 2018 г., е все още високо. Пазарът за наемане на жилища е ограничен от нормативни актове и от наличието на много голям сектор на социално жилищно настаняване, който трябва също така да се справя с дълги списъци на чакащи. Неотдавнашното въвеждане в сектора на социалното жилищно настаняване на диференциране на наемите, основано в по-голяма степен на доходите, представлява стъпка в правилната посока, но неговото въздействие е ограничено. На корпорациите за социално жилищно настаняване все още е разрешено да строят жилища, от които да събира месечен наем в размер, надвишаващ тавана на социалния наем. Въпреки че в препоръките от 2013 г. беше отправен призив за концентриране на усилията в подкрепа на най-нуждаещите се домакинства, това пренасочване на действията протича в момента. Следователно, въпреки че предложените мерки са стъпки в правилната посока, общото темпо на реформите за решаване на основните проблеми е бавно и поради това следва да се засили, когато икономиката го позволява, като същевременно продължи да се осигурява достъпно социално жилищно настаняване за граждани в неравностойно положение, които не могат да получат жилища при пазарни условия, включително в места, където има голямо търсене.

| (11) | Дългосрочната устойчивост на пенсионната система е засилена чрез постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от 65 години през 2012 г. на 67 години през 2023 г. Нидерландия постави началото на широкообхватни реформи на стълбовете на пенсионната система, финансирани от държавни и частни фондове, както и на системата за предоставяне на дългосрочни грижи. Тези реформи се допълват от реформи за насърчаване на по-възрастните работници да остават заети по-дълго време и за увеличаване на мобилността на пазара на труда. В резултат от реформите в областта на дългосрочните грижи, на общините бяха прехвърлени отговорности, като бяха намалени общите разходи и беше поставен акцент върху повишаването на ефикасността. Все още трябва да бъдат приети части от тези съществени реформи. Оставащите предизвикателства включват подходящото разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях, като е необходимо да се следи за качеството и достъпността на дългосрочните грижи. Изпълнението на плановете за реформа на дългосрочните грижи ще помогне за овладяване на бързото покачване на разходите, свързани със застаряването на населението, като по този начин се подкрепи устойчивостта на публичните финанси. В това отношение качеството и достъпността на дългосрочните грижи следва да се поддържат на подходящо ниво. |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочната устойчивост на пенсионната система е засилена чрез постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст от 65 години през 2012 г. на 67 години през 2023 г. Нидерландия постави началото на широкообхватни реформи на стълбовете на пенсионната система, финансирани от държавни и частни фондове, както и на системата за предоставяне на дългосрочни грижи. Тези реформи се допълват от реформи за насърчаване на по-възрастните работници да остават заети по-дълго време и за увеличаване на мобилността на пазара на труда. В резултат от реформите в областта на дългосрочните грижи, на общините бяха прехвърлени отговорности, като бяха намалени общите разходи и беше поставен акцент върху повишаването на ефикасността. Все още трябва да бъдат приети части от тези съществени реформи. Оставащите предизвикателства включват подходящото разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях, като е необходимо да се следи за качеството и достъпността на дългосрочните грижи. Изпълнението на плановете за реформа на дългосрочните грижи ще помогне за овладяване на бързото покачване на разходите, свързани със застаряването на населението, като по този начин се подкрепи устойчивостта на публичните финанси. В това отношение качеството и достъпността на дългосрочните грижи следва да се поддържат на подходящо ниво.

| (12) | Реформите на пазара на труда, предложени от правителството, имат за цел да увеличат участието и мобилността на пазара на труда. Актът за участието има за цел да насърчи участието на пазара на труда. Реформите обаче все още не са уредени чрез закон. Освен това са необходими допълнителни мерки за ограничаване на фискалните демотивиращи фактори за работа и за подобряване на пригодността за заетост на хората в маргинално положение на пазара на труда, включително жените, хората с миграционен произход, хората с увреждания и възрастните хора. Нидерландия обяви реформи на режима за обезщетенията при безработица и на относително строгото си законодателство за защита на заетостта, включително въвеждане на данъчен стимул за повишаване на участието. Въпреки че тези мерки са насочени в правилната посока, те не могат да бъдат оценени изцяло, докато не бъдат приложени на практика. Ускоряването на премахването на оставащите демотивиращи фактори за вторите работещи лица в домакинството с цел да се увеличи броят на изработените часове може да облекчи допълнително бъдещия недостиг на работна ръка. Накрая, по-доброто оползотворяване на съществуващата в институционалната рамка възможност за гъвкавост за по-диференцирано увеличение на заплатите може да окаже подкрепа за общите доходи на домакинствата и оттам за вътрешното търсене, без да се вреди на конкурентоспособността. |
| --- | --- |

(12)

Реформите на пазара на труда, предложени от правителството, имат за цел да увеличат участието и мобилността на пазара на труда. Актът за участието има за цел да насърчи участието на пазара на труда. Реформите обаче все още не са уредени чрез закон. Освен това са необходими допълнителни мерки за ограничаване на фискалните демотивиращи фактори за работа и за подобряване на пригодността за заетост на хората в маргинално положение на пазара на труда, включително жените, хората с миграционен произход, хората с увреждания и възрастните хора. Нидерландия обяви реформи на режима за обезщетенията при безработица и на относително строгото си законодателство за защита на заетостта, включително въвеждане на данъчен стимул за повишаване на участието. Въпреки че тези мерки са насочени в правилната посока, те не могат да бъдат оценени изцяло, докато не бъдат приложени на практика. Ускоряването на премахването на оставащите демотивиращи фактори за вторите работещи лица в домакинството с цел да се увеличи броят на изработените часове може да облекчи допълнително бъдещия недостиг на работна ръка. Накрая, по-доброто оползотворяване на съществуващата в институционалната рамка възможност за гъвкавост за по-диференцирано увеличение на заплатите може да окаже подкрепа за общите доходи на домакинствата и оттам за вътрешното търсене, без да се вреди на конкурентоспособността.

| (13) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(13)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Нидерландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждане на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Нидерландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (14) | Отчитайки тази оценка, Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

Отчитайки тази оценка, Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (15) | В контекста на задълбочения преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 2 и 4 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

В контекста на задълбочения преглед, направен от Комисията, и настоящата оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени в препоръки 2 и 4 по-долу.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Нидерландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши и анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Нидерландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Нидерландия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | След корекцията на прекомерния дефицит, да засили бюджетните мерки за 2014 г. предвид очертаващата се разлика от 0,5 % от БВП, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., която показва наличие на риск от съществено отклонение от изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да засили значително бюджетната стратегия през 2015 г., за да гарантира постигане на средносрочната цел и да запази същото равнище след това, както и да осигури спазването на правилото за дълга, за да съхрани трайното намаляване на съотношението на консолидирания дълг на сектор „Държавно управление“ към БВП. Да запази разходите в областите с пряко значение за растежа, като например образованието, иновациите и научните изследвания. |
| --- | --- |

1.

След корекцията на прекомерния дефицит, да засили бюджетните мерки за 2014 г. предвид очертаващата се разлика от 0,5 % от БВП, въз основа на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., която показва наличие на риск от съществено отклонение от изискванията на предпазните мерки на Пакта за стабилност и растеж. Да засили значително бюджетната стратегия през 2015 г., за да гарантира постигане на средносрочната цел и да запази същото равнище след това, както и да осигури спазването на правилото за дълга, за да съхрани трайното намаляване на съотношението на консолидирания дълг на сектор „Държавно управление“ към БВП. Да запази разходите в областите с пряко значение за растежа, като например образованието, иновациите и научните изследвания.

| 2. | Когато икономическата обстановка позволява това, да увеличи усилията за реформиране на жилищния пазар чрез ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити, чрез осигуряване на по-пазарно ориентиран механизъм на ценообразуване на пазара за наемане на жилища, както и чрез допълнително обвързване на наемите с доходите на домакинствата при социалното жилищно настаняване. Да наблюдава въздействието на реформите в социалното жилищно настаняване по отношение на наличността и достъпността за домакинства с ниски доходи. Да продължи усилията за пренасочване на политиките за социално жилищно настаняване към подкрепа за най-нуждаещите се домакинства. |
| --- | --- |

2.

Когато икономическата обстановка позволява това, да увеличи усилията за реформиране на жилищния пазар чрез ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити, чрез осигуряване на по-пазарно ориентиран механизъм на ценообразуване на пазара за наемане на жилища, както и чрез допълнително обвързване на наемите с доходите на домакинствата при социалното жилищно настаняване. Да наблюдава въздействието на реформите в социалното жилищно настаняване по отношение на наличността и достъпността за домакинства с ниски доходи. Да продължи усилията за пренасочване на политиките за социално жилищно настаняване към подкрепа за най-нуждаещите се домакинства.

| 3. | Да осъществи реформи във втория стълб на пенсионната система, като осигури подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях. Да подкрепи постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст с мерки за подобряване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Да осъществи предвидената реформа в областта на дългосрочните грижи с оглед осигуряване на устойчивост, като същевременно гарантира справедлив достъп до услугите и тяхното качество, и да наблюдава въздействието на реформата. |
| --- | --- |

3.

Да осъществи реформи във втория стълб на пенсионната система, като осигури подходящо разпределение на разходите и рисковете в рамките на отделните поколения и между тях. Да подкрепи постепенното увеличаване на законоустановената пенсионна възраст с мерки за подобряване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Да осъществи предвидената реформа в областта на дългосрочните грижи с оглед осигуряване на устойчивост, като същевременно гарантира справедлив достъп до услугите и тяхното качество, и да наблюдава въздействието на реформата.

| 4. | Да предприеме допълнителни мерки за повишаване на участието на пазара на труда, особено за хората в маргинално положение на пазара на труда, и да намали демотивиращите фактори от данъчно естество върху труда. Да осъществи реформи на законодателството за защита на заетостта и на системата за обезщетения при безработица и да предприеме допълнителни действия за преодоляване на липсата на гъвкавост на пазара на труда. В консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да създаде възможност за по-диференцирано увеличение на заплатите посредством цялостно оползотворяване на съществуващата институционална рамка. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме допълнителни мерки за повишаване на участието на пазара на труда, особено за хората в маргинално положение на пазара на труда, и да намали демотивиращите фактори от данъчно естество върху труда. Да осъществи реформи на законодателството за защита на заетостта и на системата за обезщетения при безработица и да предприеме допълнителни действия за преодоляване на липсата на гъвкавост на пазара на труда. В консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика да създаде възможност за по-диференцирано увеличение на заплатите посредством цялостно оползотворяване на съществуващата институционална рамка.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 89.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/92

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Австрия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Австрия за 2014 г.

2014/C 247/18

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г. Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Австрия за 2014 г. в съответствие с Регламент (EС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4). |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Австрия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Австрия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г. Комисията представи становището си относно проекта за бюджетен план на Австрия за 2014 г. в съответствие с Регламент (EС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4).

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5) Комисията прие Доклад за механизма за предупреждение, в който Австрия не беше посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет утвърди приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа бюджетна консолидация, възстановяване на нормалните условия за кредитиране в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 8 април 2014 г. Австрия представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 29 април 2014 г. — своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 8 април 2014 г. Австрия представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 29 април 2014 г. — своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г. е да бъде постигната средносрочната цел за структурен дефицит от не повече от 0,45 % от БВП до 2016 г., което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Дефицитът на сектор „Държавно управление“ бе сведен устойчиво под 3 % от БВП през 2013 г. Беше планирано (преизчисленото) структурно салдо да остане непроменено през 2014 г. и да се подобри с 0,3 процентни пункта от БВП през 2015 г., което представлява значително отклонение от постигането на изискваната корекция през двете години. Нарастването на разходите също ще се отклони от целевия показател за разходите в периода 2014—2015 г. На 12 май 2014 г. Австрия обяви набор от допълнителни мерки по отношение на приходите и разходите. При условие че тези мерки бъдат стриктно и своевременно изпълнени, бюджетната стратегия на Австрия вече не предполага планирано значително отклонение от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел през 2014 г. Същевременно предвиденият план за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел, съдържа рискове по отношение на спазването на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност консолидираният дълг на сектор „Държавно управление“ ще се увеличи значително от близо 74,5 % от БВП през 2013 г. до 79 % през 2014 г вследствие на въздействието от учредяването на дружество за ликвидация на активите на Hypo Alpe Adria, а дългът ще почне да намалява от 2015 г. нататък.
  Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност e реалистичен и бе изготвен от независима организация — Австрийския институт за икономически изследвания (WIFO). Съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. се очаква дефицитът да остане под 3 % през 2014 г. и 2015 г. Тя обаче предвижда влошаване на структурното салдо през 2014 г. и неговото подобряване само с 0,1 % от БВП през 2015 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и въз основа на прогнозата на Комисията, както и въз основа на оценката си относно допълнителните мерки, обявени на 12 май, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Австрия е коригирала устойчиво прекомерния си дефицит, но че продължава да съществува риск от значително отклонение от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел, през 2014 г. и 2015 г. |
| --- | --- |

(8)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г. е да бъде постигната средносрочната цел за структурен дефицит от не повече от 0,45 % от БВП до 2016 г., което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Дефицитът на сектор „Държавно управление“ бе сведен устойчиво под 3 % от БВП през 2013 г. Беше планирано (преизчисленото) структурно салдо да остане непроменено през 2014 г. и да се подобри с 0,3 процентни пункта от БВП през 2015 г., което представлява значително отклонение от постигането на изискваната корекция през двете години. Нарастването на разходите също ще се отклони от целевия показател за разходите в периода 2014—2015 г. На 12 май 2014 г. Австрия обяви набор от допълнителни мерки по отношение на приходите и разходите. При условие че тези мерки бъдат стриктно и своевременно изпълнени, бюджетната стратегия на Австрия вече не предполага планирано значително отклонение от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел през 2014 г. Същевременно предвиденият план за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел, съдържа рискове по отношение на спазването на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Съгласно програмата за стабилност консолидираният дълг на сектор „Държавно управление“ ще се увеличи значително от близо 74,5 % от БВП през 2013 г. до 79 % през 2014 г вследствие на въздействието от учредяването на дружество за ликвидация на активите на Hypo Alpe Adria, а дългът ще почне да намалява от 2015 г. нататък.

Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност e реалистичен и бе изготвен от независима организация — Австрийския институт за икономически изследвания (WIFO). Съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. се очаква дефицитът да остане под 3 % през 2014 г. и 2015 г. Тя обаче предвижда влошаване на структурното салдо през 2014 г. и неговото подобряване само с 0,1 % от БВП през 2015 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и въз основа на прогнозата на Комисията, както и въз основа на оценката си относно допълнителните мерки, обявени на 12 май, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Австрия е коригирала устойчиво прекомерния си дефицит, но че продължава да съществува риск от значително отклонение от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел, през 2014 г. и 2015 г.

| (9) | В съответствие с Договора за стабилност, координация и управление Австрия укрепи бюджетната си рамка през 2012 г. посредством реформа на австрийския Пакт за вътрешна стабилност. Мандатът на австрийския фискален съвет беше разширен от ноември 2013 г. в отговор на изискванията на фискалния пакт. Необходимостта от цялостна реформа на отношенията на различните нива на управление с цел по-пълно рационализиране на съответните им задължения обаче все още е налице, както се посочва в коалиционното споразумение. |
| --- | --- |

(9)

В съответствие с Договора за стабилност, координация и управление Австрия укрепи бюджетната си рамка през 2012 г. посредством реформа на австрийския Пакт за вътрешна стабилност. Мандатът на австрийския фискален съвет беше разширен от ноември 2013 г. в отговор на изискванията на фискалния пакт. Необходимостта от цялостна реформа на отношенията на различните нива на управление с цел по-пълно рационализиране на съответните им задължения обаче все още е налице, както се посочва в коалиционното споразумение.

| (10) | Средносрочните и дългосрочните разходи за пенсии и здравеопазване и в по-малка степен тези за дългосрочни грижи представляват риск за устойчивостта на публичните финанси. През 2014 г. влязоха в сила някои мерки, насочени към ограничаване на достъпа до схеми за ранно пенсиониране и към увеличаване на стимулите за оставане по-дълго на работа. Независимо от това действителната пенсионна възраст от 58,4 години през 2012 г. остава значително под средната за ЕС. Тя остава значително под законоустановената пенсионна възраст (5,6 години под тази за мъжете и 2,6 години под тази за жените през 2012 г.). Националната програма за реформи съдържа относително амбициозни краткосрочни цели за повишаване на действителната пенсионна възраст с 1,6 години между 2012 г. и 2018 г. и тяхното изпълнение ще трябва да се следи отблизо. Неотдавнашните реформи в пенсионната система вероятно ще намалят в известна степен рисковете за устойчивостта, ако реформите са придружени от подобрения в условията на пазара на труда, които да позволяват на по-възрастните работещи да останат по-дълго на работа. Не съществуват обаче планове за въвеждане на мерки, които имат по-силен структурен и дългосрочен ефект, като например ускоряване на хармонизацията на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените и привеждане на пенсионната възраст в съответствие с промените в продължителността на живота, и които биха допринесли допълнително за по-дълъг трудов живот и за финансовата стабилност на пенсионната система. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните и дългосрочните разходи за пенсии и здравеопазване и в по-малка степен тези за дългосрочни грижи представляват риск за устойчивостта на публичните финанси. През 2014 г. влязоха в сила някои мерки, насочени към ограничаване на достъпа до схеми за ранно пенсиониране и към увеличаване на стимулите за оставане по-дълго на работа. Независимо от това действителната пенсионна възраст от 58,4 години през 2012 г. остава значително под средната за ЕС. Тя остава значително под законоустановената пенсионна възраст (5,6 години под тази за мъжете и 2,6 години под тази за жените през 2012 г.). Националната програма за реформи съдържа относително амбициозни краткосрочни цели за повишаване на действителната пенсионна възраст с 1,6 години между 2012 г. и 2018 г. и тяхното изпълнение ще трябва да се следи отблизо. Неотдавнашните реформи в пенсионната система вероятно ще намалят в известна степен рисковете за устойчивостта, ако реформите са придружени от подобрения в условията на пазара на труда, които да позволяват на по-възрастните работещи да останат по-дълго на работа. Не съществуват обаче планове за въвеждане на мерки, които имат по-силен структурен и дългосрочен ефект, като например ускоряване на хармонизацията на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените и привеждане на пенсионната възраст в съответствие с промените в продължителността на живота, и които биха допринесли допълнително за по-дълъг трудов живот и за финансовата стабилност на пенсионната система.

| (11) | Ефикасното разпределение на средства в австрийската система на здравеопазване е възпрепятствано от сложна структура за управление и относително силен акцент върху големия и скъп болничен сектор. Бяха взети някои мерки за провеждане на реформа на здравеопазването и за подобряване на ефективността‐ на публичните разходи. Те могат обаче да не са достатъчни за преодоляване на структурната слабост в сектора и остава нуждата от определяне на по-амбициозни цели за преход в предоставянето на болнични услуги от стационарния към амбулаторния сектор и за засилване на превантивното здравеопазване, публичните разходи за което са по-ниски от средните за ЕС. Приветстват се обявените мерки за засилване на първичната медицинска помощ и за разработване на програми за интегрирани грижи във връзка с хроничните болести. Фондът за дългосрочни грижи, средствата в който ще бъдат увеличени до 2016 г. с допълнителни 650 милиона евро и се планира да бъдат увеличени с още 700 милиона евро до 2018 г., предоставя временно решение за финансирането на услуги по предоставяне на грижи. Финансовата устойчивост на системата за дългосрочни грижи ще изисква внимание и след изтичането на тези срокове. |
| --- | --- |

(11)

Ефикасното разпределение на средства в австрийската система на здравеопазване е възпрепятствано от сложна структура за управление и относително силен акцент върху големия и скъп болничен сектор. Бяха взети някои мерки за провеждане на реформа на здравеопазването и за подобряване на ефективността‐ на публичните разходи. Те могат обаче да не са достатъчни за преодоляване на структурната слабост в сектора и остава нуждата от определяне на по-амбициозни цели за преход в предоставянето на болнични услуги от стационарния към амбулаторния сектор и за засилване на превантивното здравеопазване, публичните разходи за което са по-ниски от средните за ЕС. Приветстват се обявените мерки за засилване на първичната медицинска помощ и за разработване на програми за интегрирани грижи във връзка с хроничните болести. Фондът за дългосрочни грижи, средствата в който ще бъдат увеличени до 2016 г. с допълнителни 650 милиона евро и се планира да бъдат увеличени с още 700 милиона евро до 2018 г., предоставя временно решение за финансирането на услуги по предоставяне на грижи. Финансовата устойчивост на системата за дългосрочни грижи ще изисква внимание и след изтичането на тези срокове.

| (12) | Австрийската данъчна система продължава да се характеризира с висока данъчна и социалноосигурителна тежест върху труда, особено върху труда на лицата с ниски доходи. Приходите от данъчното облагане на труда възлизат на 24,7 % от БВП през 2012 г. — един от най-високите проценти в Съюза. Данъчната тежест формира почти 50 % от разходите за труд. Високите социалноосигурителни вноски и високата началната ставка на данъците върху доходите вероятно ще намалят стимулите за работа за лица с нисък потенциал за доходи и за вторите работещи в домакинствата.
  Приетият наскоро данъчен пакет включва ограничени мерки за намаляване на данъчното бреме върху труда, но не използва потенциала за пренасочване на данъчното облагане към данъци, които са по-малко вредни за растежа, като например постоянните данъци върху недвижимо имущество, чиито прогнозни оценки на облагаемите стойности са остарели |
| --- | --- |

(12)

Австрийската данъчна система продължава да се характеризира с висока данъчна и социалноосигурителна тежест върху труда, особено върху труда на лицата с ниски доходи. Приходите от данъчното облагане на труда възлизат на 24,7 % от БВП през 2012 г. — един от най-високите проценти в Съюза. Данъчната тежест формира почти 50 % от разходите за труд. Високите социалноосигурителни вноски и високата началната ставка на данъците върху доходите вероятно ще намалят стимулите за работа за лица с нисък потенциал за доходи и за вторите работещи в домакинствата.

Приетият наскоро данъчен пакет включва ограничени мерки за намаляване на данъчното бреме върху труда, но не използва потенциала за пренасочване на данъчното облагане към данъци, които са по-малко вредни за растежа, като например постоянните данъци върху недвижимо имущество, чиито прогнозни оценки на облагаемите стойности са остарели

| (13) | Пазарът на труда в Австрия продължава да функционира добре, с най-ниското равнище на безработица в ЕС (за 2013 г.: 4,9 %). При все това бъдещите предизвикателства, свързани с остаряването на населението и с евентуалното намаляване на работната сила, изискват да се използва по-добре недостатъчно използвания потенциал на възрастните работници, жените и мигрантите. Равнището на заетост на възрастните работници остава под средното равнище за ЕС (44,9 % в сравнение с 50,3 %), въпреки че се е увеличило значително от 2000 г. насам с почти 15 процентни пункта до 44,9 % през 2013 г. Мерките за ограничаване на ранното пенсиониране ще влязат в сила през 2014 г., а в процес на подготовка са допълнителни мерки за засилване на стимулите за по-късно напускане на пазара на труда. При все това за възрастните работници все още има трудности, свързани с оставането на работа или повторното започване на работа. Мигрантите продължават да са изправени пред пречки за пълна интеграция на пазара на труда и пред по-високи равнища на безработица, които се дължат отчасти на оставащите бариери пред признаването на квалификации, като същевременно представляват нарастваща част от работната сила. Макар че равнището на заетост при жените — 70,8 % през 2013 г., е относително високо, то е значително по-малко благоприятно, когато е измерено в еквивалента му на пълно работно време (55,6 % през 2012 г.). Австрия има един от най-високите проценти на заетост на жените при непълно работно време и висока концентрация на жените на нископлатени работни места. Вследствие на това разликата в заплащането и пенсиите на мъжете и жените е една от най-големите в Съюза. Въпреки че бяха предприети някои мерки за подобряване на услугите за детски и дълготрайни грижи, наличието на детски заведения и на заведения за дългосрочни грижи е ограничено. |
| --- | --- |

(13)

Пазарът на труда в Австрия продължава да функционира добре, с най-ниското равнище на безработица в ЕС (за 2013 г.: 4,9 %). При все това бъдещите предизвикателства, свързани с остаряването на населението и с евентуалното намаляване на работната сила, изискват да се използва по-добре недостатъчно използвания потенциал на възрастните работници, жените и мигрантите. Равнището на заетост на възрастните работници остава под средното равнище за ЕС (44,9 % в сравнение с 50,3 %), въпреки че се е увеличило значително от 2000 г. насам с почти 15 процентни пункта до 44,9 % през 2013 г. Мерките за ограничаване на ранното пенсиониране ще влязат в сила през 2014 г., а в процес на подготовка са допълнителни мерки за засилване на стимулите за по-късно напускане на пазара на труда. При все това за възрастните работници все още има трудности, свързани с оставането на работа или повторното започване на работа. Мигрантите продължават да са изправени пред пречки за пълна интеграция на пазара на труда и пред по-високи равнища на безработица, които се дължат отчасти на оставащите бариери пред признаването на квалификации, като същевременно представляват нарастваща част от работната сила. Макар че равнището на заетост при жените — 70,8 % през 2013 г., е относително високо, то е значително по-малко благоприятно, когато е измерено в еквивалента му на пълно работно време (55,6 % през 2012 г.). Австрия има един от най-високите проценти на заетост на жените при непълно работно време и висока концентрация на жените на нископлатени работни места. Вследствие на това разликата в заплащането и пенсиите на мъжете и жените е една от най-големите в Съюза. Въпреки че бяха предприети някои мерки за подобряване на услугите за детски и дълготрайни грижи, наличието на детски заведения и на заведения за дългосрочни грижи е ограничено.

| (14) | Австрия подобри резултатите от образованието във всички категории, оценени в проучването на ОИСР относно уменията на учениците за 2012 г., но постиженията, касаещи уменията за четене, са все още под средните за ЕС и социално-икономическият произход продължава да има значително влияние върху образователните постижения. Макар и като цяло целта за дела на преждевременно напусналите образователната система да е постигната, процентът на родените в чужбина ученици, представляващ нарастващ брой ученици, бе над три пъти по-висок от този за родените в Австрия ученици (за 2012 г. — 18,5 % в сравнение с 5,7 %). Не се акцентува достатъчно върху предотвратяването на преждевременното напускане на училище и все още има нужда от разработване на общонационален стратегически подход за висококачествено образование в ранна детска възраст. Някои реформи относно различни аспекти на училищната система, по-специално въвеждането на програмата за нови средни училища, все още са в процес на осъществяване или са приети съвсем наскоро. Потенциалът на програмата за нови средни училища за намаляване на отрицателните последици от ранното разпределение на учениците в различни видове училища след четири години, прекарани в основното училище, (т.нар. „ранно насочване“) за учениците в социално неравностойно положение и за подобряване на резултатите от обучението следва да бъде следен отблизо. В областта на висшето образование нарастващият брой на записаните студенти оказва натиск върху финансирането и организацията, а същевременно процентът на студентите, завършващи своите програми, остава под средния за ЕС. Подобряването на резултатите от образованието продължава да има важно значение за улесняване на прехода от образование към работа. |
| --- | --- |

(14)

Австрия подобри резултатите от образованието във всички категории, оценени в проучването на ОИСР относно уменията на учениците за 2012 г., но постиженията, касаещи уменията за четене, са все още под средните за ЕС и социално-икономическият произход продължава да има значително влияние върху образователните постижения. Макар и като цяло целта за дела на преждевременно напусналите образователната система да е постигната, процентът на родените в чужбина ученици, представляващ нарастващ брой ученици, бе над три пъти по-висок от този за родените в Австрия ученици (за 2012 г. — 18,5 % в сравнение с 5,7 %). Не се акцентува достатъчно върху предотвратяването на преждевременното напускане на училище и все още има нужда от разработване на общонационален стратегически подход за висококачествено образование в ранна детска възраст. Някои реформи относно различни аспекти на училищната система, по-специално въвеждането на програмата за нови средни училища, все още са в процес на осъществяване или са приети съвсем наскоро. Потенциалът на програмата за нови средни училища за намаляване на отрицателните последици от ранното разпределение на учениците в различни видове училища след четири години, прекарани в основното училище, (т.нар. „ранно насочване“) за учениците в социално неравностойно положение и за подобряване на резултатите от обучението следва да бъде следен отблизо. В областта на висшето образование нарастващият брой на записаните студенти оказва натиск върху финансирането и организацията, а същевременно процентът на студентите, завършващи своите програми, остава под средния за ЕС. Подобряването на резултатите от образованието продължава да има важно значение за улесняване на прехода от образование към работа.

| (15) | Все още съществуват значителни регулаторни пречки, които затрудняват дружествата и отделните специалисти да предлагат услугите си в Австрия. Законодателството, уреждащо определени професии, ограничава правните форми на дружествата и налага изисквания за капиталово участие, същевременно за достъп до отделни професии се изискват специфични професионални квалификации и учредяването на дружества, предоставящи интердисциплинарни услуги, продължава да бъде трудно. Съвкупността от тези изисквания създава пречки пред навлизането на пазара и предоставянето на професионални услуги, които значително ограничават конкуренцията. Що се касае до изискванията за професионални квалификации, Австрия участва в инициативата за взаимна оценка на равнище ЕС и е осъвременила своята база данни за регулираните професии като първа стъпка към оценката на основателността и пропорционалността на изискванията за професионални квалификации. |
| --- | --- |

(15)

Все още съществуват значителни регулаторни пречки, които затрудняват дружествата и отделните специалисти да предлагат услугите си в Австрия. Законодателството, уреждащо определени професии, ограничава правните форми на дружествата и налага изисквания за капиталово участие, същевременно за достъп до отделни професии се изискват специфични професионални квалификации и учредяването на дружества, предоставящи интердисциплинарни услуги, продължава да бъде трудно. Съвкупността от тези изисквания създава пречки пред навлизането на пазара и предоставянето на професионални услуги, които значително ограничават конкуренцията. Що се касае до изискванията за професионални квалификации, Австрия участва в инициативата за взаимна оценка на равнище ЕС и е осъвременила своята база данни за регулираните професии като първа стъпка към оценката на основателността и пропорционалността на изискванията за професионални квалификации.

| (16) | Изискванията за публикуване в законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки целят да осигурят конкуренция и равно третиране посредством по-добро информиране относно възможностите за сключване на договори, което представлява ключово условие за достъп до пазара. По-високата степен на конкуренция между оферентите по принцип води до по-изгодни оферти за възложителите, в това число и до съществено намаляване на цените. Стойността на поканите за подаване на оферти, публикувани от австрийските органи и образувания съгласно законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, обаче бе 1,5 % от БВП и 6,6 % от общите публични разходи за строително-ремонтни дейности, стоки и услуги през 2012 г., което е значително под средните стойности за ЕС, възлизащи съответно на 3,4 % и 17,7 %. Това положение води до значителни разходи за австрийските данъкоплатци и за предприятията, изразяващи се в пропуснати бизнес възможности. |
| --- | --- |

(16)

Изискванията за публикуване в законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки целят да осигурят конкуренция и равно третиране посредством по-добро информиране относно възможностите за сключване на договори, което представлява ключово условие за достъп до пазара. По-високата степен на конкуренция между оферентите по принцип води до по-изгодни оферти за възложителите, в това число и до съществено намаляване на цените. Стойността на поканите за подаване на оферти, публикувани от австрийските органи и образувания съгласно законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, обаче бе 1,5 % от БВП и 6,6 % от общите публични разходи за строително-ремонтни дейности, стоки и услуги през 2012 г., което е значително под средните стойности за ЕС, възлизащи съответно на 3,4 % и 17,7 %. Това положение води до значителни разходи за австрийските данъкоплатци и за предприятията, изразяващи се в пропуснати бизнес възможности.

| (17) | Въпреки увеличенията в бюджета на австрийския орган за защита на конкуренцията, този орган продължава да изпитва значителен недостиг на персонал в сравнение с органите в другите държави членки с подобен или по-малък размер от този на Австрия. Допълнителни усилия за насърчаване на конкуренцията ще бъдат от полза за австрийските пазари за железопътен превоз на товари и пътници, както беше препоръчано от Съвета през 2013 г. |
| --- | --- |

(17)

Въпреки увеличенията в бюджета на австрийския орган за защита на конкуренцията, този орган продължава да изпитва значителен недостиг на персонал в сравнение с органите в другите държави членки с подобен или по-малък размер от този на Австрия. Допълнителни усилия за насърчаване на конкуренцията ще бъдат от полза за австрийските пазари за железопътен превоз на товари и пътници, както беше препоръчано от Съвета през 2013 г.

| (18) | Въпреки че като цяло капитализацията на банковия сектор продължи да се подобрява през 2013 г., изглежда е необходимо да се направят допълнителни усилия за засилване на капиталовите буфери с оглед на рисковия профил на банките. През 2013 г. Съветът препоръча на Австрия да ускори преструктурирането на национализираните или частично национализираните банки. Понастоящем проекта на правната рамка за ликвидация на Hypo Alpe Adria следва да бъде представен за приемане от парламента до лятото. Организационната работа по учредяване на дружество за управление на активи напредва. Очаква се дружество за управление на активи да започне да функционира през есента. Österreichische Volksbanken-AG и банката с проблемни активи Kommunalkredit, KA Finanz, продължават процеса на преструктурирането или съответно на ликвидацията си в съответствие с решенията на ЕС относно предоставяне на държавна помощ. Предприемането на прозрачни и решителни мерки за завършване на преструктурирането на национализираните банки ще бъде от съществено значение за запазване на финансовата стабилност и за свеждане до минимум на отрицателните последствия за публичните финанси. |
| --- | --- |

(18)

Въпреки че като цяло капитализацията на банковия сектор продължи да се подобрява през 2013 г., изглежда е необходимо да се направят допълнителни усилия за засилване на капиталовите буфери с оглед на рисковия профил на банките. През 2013 г. Съветът препоръча на Австрия да ускори преструктурирането на национализираните или частично национализираните банки. Понастоящем проекта на правната рамка за ликвидация на Hypo Alpe Adria следва да бъде представен за приемане от парламента до лятото. Организационната работа по учредяване на дружество за управление на активи напредва. Очаква се дружество за управление на активи да започне да функционира през есента. Österreichische Volksbanken-AG и банката с проблемни активи Kommunalkredit, KA Finanz, продължават процеса на преструктурирането или съответно на ликвидацията си в съответствие с решенията на ЕС относно предоставяне на държавна помощ. Предприемането на прозрачни и решителни мерки за завършване на преструктурирането на национализираните банки ще бъде от съществено значение за запазване на финансовата стабилност и за свеждане до минимум на отрицателните последствия за публичните финанси.

| (19) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Австрия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива бюджетна и социално-икономическа политика в Австрия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (20) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията също е извършила анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Австрия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията също е извършила анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Австрия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Австрия да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да укрепи бюджетните мерки за 2014 г. след коригирането на прекомерния дефицит в светлината на появяващото се съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. несъответствие от около 0,5 % от БВП и след като бъдат взети предвид допълнителните мерки за консолидиране, обявени от Австрия, което сочи риск от значително отклонение по отношение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Значително да укрепи през 2015 г. бюджетната стратегия, за да осигури постигане на средносрочната цел и запазването на постигнатото, и за да гарантира спазване на правилото за дълга с оглед продължаване на трайното намаляване на съотношението на консолидирания дълг на сектор „Държавно управление“ към БВП. Да рационализира допълнително фискалните взаимоотношения между отделните нива на държавно управление, например чрез опростяване на организационните структури и чрез въвеждането на съответствие между отговорностите за извършване на разходи и финансиране. |
| --- | --- |

1.

Да укрепи бюджетните мерки за 2014 г. след коригирането на прекомерния дефицит в светлината на появяващото се съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. несъответствие от около 0,5 % от БВП и след като бъдат взети предвид допълнителните мерки за консолидиране, обявени от Австрия, което сочи риск от значително отклонение по отношение на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Значително да укрепи през 2015 г. бюджетната стратегия, за да осигури постигане на средносрочната цел и запазването на постигнатото, и за да гарантира спазване на правилото за дълга с оглед продължаване на трайното намаляване на съотношението на консолидирания дълг на сектор „Държавно управление“ към БВП. Да рационализира допълнително фискалните взаимоотношения между отделните нива на държавно управление, например чрез опростяване на организационните структури и чрез въвеждането на съответствие между отговорностите за извършване на разходи и финансиране.

| 2. | Да подобри дългосрочната устойчивост на пенсионната система, по-специално чрез постигане на напредък в хармонизацията на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените, чрез увеличаване на действителната пенсионна възраст и чрез привеждане на пенсионната възраст в съответствие с промените в продължителността на живота. Да наблюдава прилагането на последните реформи, ограничаващи достъпа до ранно пенсиониране. Да подобри допълнително разходната ефективност и устойчивостта на здравните услуги и услугите за дълготрайни грижи. |
| --- | --- |

2.

Да подобри дългосрочната устойчивост на пенсионната система, по-специално чрез постигане на напредък в хармонизацията на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените, чрез увеличаване на действителната пенсионна възраст и чрез привеждане на пенсионната възраст в съответствие с промените в продължителността на живота. Да наблюдава прилагането на последните реформи, ограничаващи достъпа до ранно пенсиониране. Да подобри допълнително разходната ефективност и устойчивостта на здравните услуги и услугите за дълготрайни грижи.

| 3. | Да намали високата данъчна тежест за лицата с нисък доход, като пренасочи данъчното облагане към източници, които са по-малко вредни за растежа, като например постоянните данъци върху недвижимата собственост, включително чрез осъвременяване на данъчната основа. Да засили мерките по подобряване на перспективите на пазара на труда на хората с миграционен произход, жените и възрастните работници. Това включва и допълнително подобряване на услугите за детски и дълготрайни грижи и на признаването на квалификациите на мигрантите. Да подобри образователните резултати, по-специално при младите хора в неравностойно положение, включително тези с мигрантски произход, чрез засилване на образованието в ранна детска възраст и намаляване на отрицателните последици от т.нар. „ранно насочване“. Да подобри още повече стратегическото планиране във висшето образование и да засили мерките за намаляване на броя на отпадналите от образователната система. |
| --- | --- |

3.

Да намали високата данъчна тежест за лицата с нисък доход, като пренасочи данъчното облагане към източници, които са по-малко вредни за растежа, като например постоянните данъци върху недвижимата собственост, включително чрез осъвременяване на данъчната основа. Да засили мерките по подобряване на перспективите на пазара на труда на хората с миграционен произход, жените и възрастните работници. Това включва и допълнително подобряване на услугите за детски и дълготрайни грижи и на признаването на квалификациите на мигрантите. Да подобри образователните резултати, по-специално при младите хора в неравностойно положение, включително тези с мигрантски произход, чрез засилване на образованието в ранна детска възраст и намаляване на отрицателните последици от т.нар. „ранно насочване“. Да подобри още повече стратегическото планиране във висшето образование и да засили мерките за намаляване на броя на отпадналите от образователната система.

| 4. | Да отстрани излишните пречки пред доставчиците на услуги, включително по отношение на изискванията за правна форма и капиталово участие и по отношение на учредяването на дружества, предоставящи интердисциплинарни услуги. Да извърши преглед на това дали ограниченията пред достъпа и упражняването на регулираните професии са оправдани с оглед на общия интерес. Да установи причините за ниската стойност на обществените поръчки, за които има открити процедури съгласно законодателството на ЕС. Да увеличи значително ресурсите на федералния орган за защита на конкуренцията. |
| --- | --- |

4.

Да отстрани излишните пречки пред доставчиците на услуги, включително по отношение на изискванията за правна форма и капиталово участие и по отношение на учредяването на дружества, предоставящи интердисциплинарни услуги. Да извърши преглед на това дали ограниченията пред достъпа и упражняването на регулираните професии са оправдани с оглед на общия интерес. Да установи причините за ниската стойност на обществените поръчки, за които има открити процедури съгласно законодателството на ЕС. Да увеличи значително ресурсите на федералния орган за защита на конкуренцията.

| 5. | Да продължи внимателно да наблюдава организираното преструктуриране на национализираните и частично национализираните банки и ефективно да го ускори. |
| --- | --- |

5.

Да продължи внимателно да наблюдава организираното преструктуриране на национализираните и частично национализираните банки и ефективно да го ускори.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 1.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/97

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Полша за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Полша за 2014 г.

2014/C 247/19

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Полша за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за периода 2012—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Полша за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за периода 2012—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Полша като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (4) Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който не посочи Полша като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 24 април 2014 г. Полша представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 24 април 2014 г. Полша представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за конвергенция за 2014 г., е до 2015 г. дефицитът да се намали под предвидената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП и до 2018 г. да се постигне средносрочната цел. Средносрочната цел (1 % от БВП в структурно изражение) е по-амбициозна от изискваната съгласно Пакта за стабилност и растеж. Целите за номиналния дефицит, представени в програмата за конвергенция за 2014 г., отговарят на своевременна корекция на прекомерния дефицит. Освен това, въпреки че (преизчислената) структурна корекция през 2014 г. е в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит, тя е под изискваното подобрение през 2015 г. През годините след планираната корекция на прекомерния дефицит планираният (преизчислен) годишен напредък към постигането на средносрочната цел е по-нисък от изискваното съгласно Пакта за стабилност и растеж. С оглед на това целите на програмата отчасти са в съответствие с изискванията от Пакта за стабилност и растеж. Прогнозира се, че през обхванатия от програмата период консолидираният държавен дълг ще остане под 60 % от БВП. Полските органи предвиждат той да спадне рязко от 57,1 % от БВП през 2013 г. до 49,5 % през 2014 г., главно вследствие на голямото еднократно прехвърляне на активи на пенсионни фондове, и да остане на това равнище през 2015 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози в програмата за конвергенция, е реалистичен за 2014 г. и оптимистичен за 2015 г. с растеж на реалния БВП от 3,8 %, който е по-висок от посоченото в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. равнище от 3,4 %. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и на прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че макар и да се очаква Полша да остане в рамките на тавана на номиналния дефицит, препоръчан от Съвета за 2014 г., съществуват рискове за постигането на устойчива корекция на прекомерния дефицит през 2015 г., а след това и за подходящия план за корекции за постигането на средносрочната цел. |
| --- | --- |

(8)

Целта на бюджетната стратегия, очертана в програмата за конвергенция за 2014 г., е до 2015 г. дефицитът да се намали под предвидената в Договора референтна стойност от 3 % от БВП и до 2018 г. да се постигне средносрочната цел. Средносрочната цел (1 % от БВП в структурно изражение) е по-амбициозна от изискваната съгласно Пакта за стабилност и растеж. Целите за номиналния дефицит, представени в програмата за конвергенция за 2014 г., отговарят на своевременна корекция на прекомерния дефицит. Освен това, въпреки че (преизчислената) структурна корекция през 2014 г. е в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит, тя е под изискваното подобрение през 2015 г. През годините след планираната корекция на прекомерния дефицит планираният (преизчислен) годишен напредък към постигането на средносрочната цел е по-нисък от изискваното съгласно Пакта за стабилност и растеж. С оглед на това целите на програмата отчасти са в съответствие с изискванията от Пакта за стабилност и растеж. Прогнозира се, че през обхванатия от програмата период консолидираният държавен дълг ще остане под 60 % от БВП. Полските органи предвиждат той да спадне рязко от 57,1 % от БВП през 2013 г. до 49,5 % през 2014 г., главно вследствие на голямото еднократно прехвърляне на активи на пенсионни фондове, и да остане на това равнище през 2015 г. Макроикономическият сценарий, на който се основават бюджетните прогнози в програмата за конвергенция, е реалистичен за 2014 г. и оптимистичен за 2015 г. с растеж на реалния БВП от 3,8 %, който е по-висок от посоченото в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. равнище от 3,4 %. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция и на прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че макар и да се очаква Полша да остане в рамките на тавана на номиналния дефицит, препоръчан от Съвета за 2014 г., съществуват рискове за постигането на устойчива корекция на прекомерния дефицит през 2015 г., а след това и за подходящия план за корекции за постигането на средносрочната цел.

| (9) | За да се осигури успехът на стратегията за фискална консолидация, е важно тази консолидация да бъде подкрепена от всеобхватни структурни реформи. Ниският дял на способстващи за растежа разходи (образование, научни изследвания и иновации) влошава изгледите за растеж в дългосрочен план. Разходите за здравеопазване се очаква да нараснат значително в средносрочен до дългосрочен план поради застаряването на обществото. Тежестта върху публичните финанси може да се намали, а достъпът до здравни грижи — да се подобри, като се подсилят системата на първичните здравни грижи и системата на направления и като се използва потенциалът за увеличаване на ефективността на разходите при болничните грижи. Ниската степен на спазване на данъчното законодателство продължава да бъде проблем, по-специално по отношение на ефикасността на данъчната администрация и равнището на административната тежест за данъкоплатците. Същевременно неотдавна Полша публикува план за действие за подобряване на спазването на данъчното законодателство и на ефикасността на данъчната администрация за периода 2014‐2017 г. Полша има система от намалени ставки на ДДС, която допринася за най-големите в Съюза разлики, породени от политиката за ДДС. Тя води до загуба на приходи и до по-големи разходи за спазване на данъчното законодателство. Нивото на енергийното данъчно облагане е относително ниско. През последните години бяха предприети стъпки за подобряване на фискалната рамка на Полша. При все това за рамката ще бъде от полза, ако се въведе напълно независим фискален съвет, който да отговаря за извършването на предварителни проверки на спазването на фискалните правила, на оценка на макроикономическите и бюджетните прогнози и на анализ на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, както и на последваща оценка на спазването на фискалните правила. |
| --- | --- |

(9)

За да се осигури успехът на стратегията за фискална консолидация, е важно тази консолидация да бъде подкрепена от всеобхватни структурни реформи. Ниският дял на способстващи за растежа разходи (образование, научни изследвания и иновации) влошава изгледите за растеж в дългосрочен план. Разходите за здравеопазване се очаква да нараснат значително в средносрочен до дългосрочен план поради застаряването на обществото. Тежестта върху публичните финанси може да се намали, а достъпът до здравни грижи — да се подобри, като се подсилят системата на първичните здравни грижи и системата на направления и като се използва потенциалът за увеличаване на ефективността на разходите при болничните грижи. Ниската степен на спазване на данъчното законодателство продължава да бъде проблем, по-специално по отношение на ефикасността на данъчната администрация и равнището на административната тежест за данъкоплатците. Същевременно неотдавна Полша публикува план за действие за подобряване на спазването на данъчното законодателство и на ефикасността на данъчната администрация за периода 2014‐2017 г. Полша има система от намалени ставки на ДДС, която допринася за най-големите в Съюза разлики, породени от политиката за ДДС. Тя води до загуба на приходи и до по-големи разходи за спазване на данъчното законодателство. Нивото на енергийното данъчно облагане е относително ниско. През последните години бяха предприети стъпки за подобряване на фискалната рамка на Полша. При все това за рамката ще бъде от полза, ако се въведе напълно независим фискален съвет, който да отговаря за извършването на предварителни проверки на спазването на фискалните правила, на оценка на макроикономическите и бюджетните прогнози и на анализ на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, както и на последваща оценка на спазването на фискалните правила.

| (10) | Младежката безработица постепенно се увеличи през миналата година, което отчасти се дължи на продължаващото несъответствие между резултатите от образованието и нуждите на пазара на труда, както и на нарастващия дял на младите хора, които не учат, не работят и не се обучават. Въпреки продължаващите усилия за реформа на системата на професионално образование и обучение е необходимо да се улесни още повече достъпът до качествено чиракуване и учене в процеса на работа, да се засили сътрудничеството между училищата и работодателите и мерките да обхванат нерегистрираните в публичните служби по заетостта младежи, в съответствие с целите на схемата „Гаранция за младежта“. Адаптирането на уменията към потребностите на пазара на труда също е особено важно в контекста на ученето през целия живот, в който процес участието продължава да е много ниско, особено на по-възрастните работници, чиито компетенции често са остарели. Пазарът на труда продължава да е сегментиран с широко използване на срочни трудови договори, както и на граждански договори. Случаите на назначаване на срочни трудови договори са особено чести сред младите хора. Въпреки че срочните договори често се разглеждат като инструмент, който позволява на безработните да навлязат на пазара на труда с перспективата по-късно да преминат към постоянен договор, това изглежда не е така за повечето работници в Полша, като се има предвид, че процентът на преминаване от срочна към постоянна заетост е нисък, което оказва отрицателно въздействие върху производителността и върху качеството на човешкия капитал. |
| --- | --- |

(10)

Младежката безработица постепенно се увеличи през миналата година, което отчасти се дължи на продължаващото несъответствие между резултатите от образованието и нуждите на пазара на труда, както и на нарастващия дял на младите хора, които не учат, не работят и не се обучават. Въпреки продължаващите усилия за реформа на системата на професионално образование и обучение е необходимо да се улесни още повече достъпът до качествено чиракуване и учене в процеса на работа, да се засили сътрудничеството между училищата и работодателите и мерките да обхванат нерегистрираните в публичните служби по заетостта младежи, в съответствие с целите на схемата „Гаранция за младежта“. Адаптирането на уменията към потребностите на пазара на труда също е особено важно в контекста на ученето през целия живот, в който процес участието продължава да е много ниско, особено на по-възрастните работници, чиито компетенции често са остарели. Пазарът на труда продължава да е сегментиран с широко използване на срочни трудови договори, както и на граждански договори. Случаите на назначаване на срочни трудови договори са особено чести сред младите хора. Въпреки че срочните договори често се разглеждат като инструмент, който позволява на безработните да навлязат на пазара на труда с перспективата по-късно да преминат към постоянен договор, това изглежда не е така за повечето работници в Полша, като се има предвид, че процентът на преминаване от срочна към постоянна заетост е нисък, което оказва отрицателно въздействие върху производителността и върху качеството на човешкия капитал.

| (11) | Участието на жените в пазара на труда продължава да е слабо. Полша предприе няколко мерки за подобряване на заетостта сред жените, сред които по-голямо наличие на услуги за грижи за малките деца (детски ясли) и увеличаване на публичното финансиране за детските градини с цел да се насърчат родителите да запишат децата си в системата на предучилищното образование. Въпреки това наличието на услуги за грижи за малките деца все още е слабо, особено в селските райони, и продължават да съществуват различия в достъпа до предучилищно образование. Участието на по-възрастните работници в пазара на труда в Полша продължава да бъде слабо. Възможностите за ранно пенсиониране бяха значително намалени, но са необходими допълнителни усилия за увеличаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници и на действителната продължителност на трудовия живот. Реформирането на специалните пенсионни схеми за миньорите и земеделските производители продължава да бъде предизвикателство. Схемата за земеделските производители (KRUS) създава стимули за дребните земеделски производители да останат в сектора на селското стопанство, което води до скрита безработица в селските райони и стимулира неформалната икономика. Миньорите продължат да се ползват от привилегии по отношение на пенсионните права и на изисквания минимален трудов стаж. И двете пенсионни схеми възпрепятстват секторната и териториалната мобилност на работната сила. |
| --- | --- |

(11)

Участието на жените в пазара на труда продължава да е слабо. Полша предприе няколко мерки за подобряване на заетостта сред жените, сред които по-голямо наличие на услуги за грижи за малките деца (детски ясли) и увеличаване на публичното финансиране за детските градини с цел да се насърчат родителите да запишат децата си в системата на предучилищното образование. Въпреки това наличието на услуги за грижи за малките деца все още е слабо, особено в селските райони, и продължават да съществуват различия в достъпа до предучилищно образование. Участието на по-възрастните работници в пазара на труда в Полша продължава да бъде слабо. Възможностите за ранно пенсиониране бяха значително намалени, но са необходими допълнителни усилия за увеличаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници и на действителната продължителност на трудовия живот. Реформирането на специалните пенсионни схеми за миньорите и земеделските производители продължава да бъде предизвикателство. Схемата за земеделските производители (KRUS) създава стимули за дребните земеделски производители да останат в сектора на селското стопанство, което води до скрита безработица в селските райони и стимулира неформалната икономика. Миньорите продължат да се ползват от привилегии по отношение на пенсионните права и на изисквания минимален трудов стаж. И двете пенсионни схеми възпрепятстват секторната и териториалната мобилност на работната сила.

| (12) | Полша е сред държавите членки с най-ниско ниво на разходите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) и отчита едни от най-лошите резултати при по-широките показатели за иновации. Разходите за НИРД в частния сектор са особено ниски. Ниските разходи за НИРД са съчетани със слаба научноизследователска и иновационна дейност на предприятията и с недостатъчно благоприятна за иновациите бизнес среда. Системата за подпомагане на иновациите в Полша се характеризира с избягване на рисковете и се основава предимно на безвъзмездни помощи, като подпомага усвояването и трансфера на технологии, без да оказва голямо влияние върху действителните иновации. Съществуващите данъчни стимули за НИРД са неефективни за насърчаване на вътрешната НИРД в частния сектор и се използват само от големите предприятия. Полските предприятия разчитат до голяма степен на усвояването на технологии. Макар това да бе успешна практика за осигуряване на ръст на производителността и на икономически растеж, сега Полша трябва да премине към модел, основаващ се в по-голяма степен на местните иновации. Повишаването на капацитета за иновации на полските предприятия, подобряването на връзките между науката и индустрията и разработването на целеви инструменти, адаптирани към целия иновационен цикъл, продължават да са предизвикателство. |
| --- | --- |

(12)

Полша е сред държавите членки с най-ниско ниво на разходите за научноизследователска и развойна дейност (НИРД) и отчита едни от най-лошите резултати при по-широките показатели за иновации. Разходите за НИРД в частния сектор са особено ниски. Ниските разходи за НИРД са съчетани със слаба научноизследователска и иновационна дейност на предприятията и с недостатъчно благоприятна за иновациите бизнес среда. Системата за подпомагане на иновациите в Полша се характеризира с избягване на рисковете и се основава предимно на безвъзмездни помощи, като подпомага усвояването и трансфера на технологии, без да оказва голямо влияние върху действителните иновации. Съществуващите данъчни стимули за НИРД са неефективни за насърчаване на вътрешната НИРД в частния сектор и се използват само от големите предприятия. Полските предприятия разчитат до голяма степен на усвояването на технологии. Макар това да бе успешна практика за осигуряване на ръст на производителността и на икономически растеж, сега Полша трябва да премине към модел, основаващ се в по-голяма степен на местните иновации. Повишаването на капацитета за иновации на полските предприятия, подобряването на връзките между науката и индустрията и разработването на целеви инструменти, адаптирани към целия иновационен цикъл, продължават да са предизвикателство.

| (13) | Все още има потенциал за постигане на много големи ползи от подобрения на енергийната ефективност във всички сектори на полската икономика и тези ползи могат да подкрепят растежа, да подобрят конкурентоспособността и да допринесат за намаляване на енергийната зависимост на страната. Вътрешните мощности за производство на енергия остаряват и електропреносната мрежа все още е претоварена, но се реализира напредък по проекти за създаване на по-голям капацитет за междусистемни връзки със съседните държави членки. Основният проблем на пазара на природен газ продължава да е липсата на диверсификация и на конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(13)

Все още има потенциал за постигане на много големи ползи от подобрения на енергийната ефективност във всички сектори на полската икономика и тези ползи могат да подкрепят растежа, да подобрят конкурентоспособността и да допринесат за намаляване на енергийната зависимост на страната. Вътрешните мощности за производство на енергия остаряват и електропреносната мрежа все още е претоварена, но се реализира напредък по проекти за създаване на по-голям капацитет за междусистемни връзки със съседните държави членки. Основният проблем на пазара на природен газ продължава да е липсата на диверсификация и на конкурентоспособност.

| (14) | Недостатъчното развитие на транспортната и стационарната широколентова инфраструктура на Полша продължава да е голяма пречка пред растежа. По-специално, необходими са значителни инвестиции във влошената железопътна мрежа, за да се повиши конкурентоспособността на железопътния сектор и за да се постигне по-добър баланс между автомобилния и железопътния транспорт. Само около една трета от общо около 20 000 km експлоатирани железопътни линии са в добро техническо състояние. Продължават проблемите с навременното изпълнение на железопътни проекти. Ефективността на ресурсите може да бъде увеличена, като се подобри управлението на отпадъците. |
| --- | --- |

(14)

Недостатъчното развитие на транспортната и стационарната широколентова инфраструктура на Полша продължава да е голяма пречка пред растежа. По-специално, необходими са значителни инвестиции във влошената железопътна мрежа, за да се повиши конкурентоспособността на железопътния сектор и за да се постигне по-добър баланс между автомобилния и железопътния транспорт. Само около една трета от общо около 20 000 km експлоатирани железопътни линии са в добро техническо състояние. Продължават проблемите с навременното изпълнение на железопътни проекти. Ефективността на ресурсите може да бъде увеличена, като се подобри управлението на отпадъците.

| (15) | Изпълнението на договорните задължения в Полша отнема прекалено много време, а процедурата за получаване на разрешение за строеж е дълга и тежка. Разходите за спазване на данъчното законодателство са високи, което е основен проблем за бизнеса. Полша е постигнала значителен напредък в изпълнението на амбициозна реформа, улесняваща достъпа до регулираните професии. |
| --- | --- |

(15)

Изпълнението на договорните задължения в Полша отнема прекалено много време, а процедурата за получаване на разрешение за строеж е дълга и тежка. Разходите за спазване на данъчното законодателство са високи, което е основен проблем за бизнеса. Полша е постигнала значителен напредък в изпълнението на амбициозна реформа, улесняваща достъпа до регулираните професии.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенции. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Полша, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Полша. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенции. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Полша, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Полша, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу, |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция на Полша, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Полша да предприеме следните действия през периода 2014‐2015 г.:

| 1. | Да укрепи бюджетната стратегия, така че да осигури коригирането на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г., като постигне структурната корекция, определена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След коригиране на прекомерния дефицит и докато не бъде постигната средносрочната цел, да се стреми към годишна структурна корекция от 0,5 % от БВП като целеви показател. За трайното коригиране на фискалните дисбаланси е необходимо надеждно осъществяване на амбициозни структурни реформи, които да увеличат капацитета за адаптиране и да насърчат растежа и заетостта. В това отношение да сведе до минимум съкращенията на способстващите за растежа инвестиции, да подобри насочеността на социалните политики, както и ефективността на разходите и общата ефикасност в сектора на здравеопазването, да разшири данъчната основа, като предприеме мерки по отношение на обширната система от намалени ставки на ДДС, и да подобри спазването на данъчното законодателство, по-специално като увеличи ефикасността на данъчната администрация. Да създаде независим фискален съвет. |
| --- | --- |

1.

Да укрепи бюджетната стратегия, така че да осигури коригирането на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г., като постигне структурната корекция, определена в препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. След коригиране на прекомерния дефицит и докато не бъде постигната средносрочната цел, да се стреми към годишна структурна корекция от 0,5 % от БВП като целеви показател. За трайното коригиране на фискалните дисбаланси е необходимо надеждно осъществяване на амбициозни структурни реформи, които да увеличат капацитета за адаптиране и да насърчат растежа и заетостта. В това отношение да сведе до минимум съкращенията на способстващите за растежа инвестиции, да подобри насочеността на социалните политики, както и ефективността на разходите и общата ефикасност в сектора на здравеопазването, да разшири данъчната основа, като предприеме мерки по отношение на обширната система от намалени ставки на ДДС, и да подобри спазването на данъчното законодателство, по-специално като увеличи ефикасността на данъчната администрация. Да създаде независим фискален съвет.

| 2. | Да положи по-големи усилия за намаляване на младежката безработица, по-специално като подобри още повече съответствието между образованието и нуждите на пазара на труда, като увеличи наличните места за чиракуване и учене в процеса на работа, а също и като направи така, че мерките да обхванат повече нерегистрирани в публичните служби по заетостта младежи, и като засили сътрудничеството между училищата и работодателите, в съответствие с целите на схемата „Гаранция за младежта“. Да увеличи участието на възрастните в процеса на учене през целия живот, за да се адаптират предлаганите умения към търсенето. Да се бори със сегментацията на пазара на труда, като увеличи усилията за осигуряване на по-добро преминаване от срочна към постоянна заетост и като ограничи прекомерното използване на граждански договори. |
| --- | --- |

2.

Да положи по-големи усилия за намаляване на младежката безработица, по-специално като подобри още повече съответствието между образованието и нуждите на пазара на труда, като увеличи наличните места за чиракуване и учене в процеса на работа, а също и като направи така, че мерките да обхванат повече нерегистрирани в публичните служби по заетостта младежи, и като засили сътрудничеството между училищата и работодателите, в съответствие с целите на схемата „Гаранция за младежта“. Да увеличи участието на възрастните в процеса на учене през целия живот, за да се адаптират предлаганите умения към търсенето. Да се бори със сегментацията на пазара на труда, като увеличи усилията за осигуряване на по-добро преминаване от срочна към постоянна заетост и като ограничи прекомерното използване на граждански договори.

| 3. | Да продължи усилията за повишаване на участието на жените в пазара на труда, по-специално като предприеме по-нататъшни стъпки за увеличаване на предлагането на достъпни и качествени грижи за децата и предучилищно образование и като осигури стабилно финансиране. Да включи земеделските производители в общата пенсионна система, като се започне от ускоряването на създаването на система за оценка и регистриране на доходите на земеделските производители. Да премахне поетапно специалната пенсионна система за миньорите с цел интегрирането им в общата схема. Да подкрепи общата пенсионна реформа, като увеличи усилията за насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници с цел да се повиши възрастта на напускане на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.

Да продължи усилията за повишаване на участието на жените в пазара на труда, по-специално като предприеме по-нататъшни стъпки за увеличаване на предлагането на достъпни и качествени грижи за децата и предучилищно образование и като осигури стабилно финансиране. Да включи земеделските производители в общата пенсионна система, като се започне от ускоряването на създаването на система за оценка и регистриране на доходите на земеделските производители. Да премахне поетапно специалната пенсионна система за миньорите с цел интегрирането им в общата схема. Да подкрепи общата пенсионна реформа, като увеличи усилията за насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници с цел да се повиши възрастта на напускане на пазара на труда.

| 4. | Да подобри ефективността на данъчните стимули в насърчаването на НИРД в частния сектор като част от усилията за укрепване на връзките между научните изследвания, иновациите и промишлената политика, както и да подобри насочеността на съществуващите инструменти на различните етапи от иновационния цикъл. |
| --- | --- |

4.

Да подобри ефективността на данъчните стимули в насърчаването на НИРД в частния сектор като част от усилията за укрепване на връзките между научните изследвания, иновациите и промишлената политика, както и да подобри насочеността на съществуващите инструменти на различните етапи от иновационния цикъл.

| 5. | Да обнови и разшири мощностите за производство на енергия и да повиши ефективността по цялата енергийна верига. Да ускори и разшири развитието на електропреносната мрежа, включително на трансграничните междусистемни връзки със съседните държави членки, и да разработи междусистемната газопреносна връзка с Литва. Да осигури ефективното осъществяване на железопътните инвестиционни проекти без по-нататъшно забавяне и да подобри административния капацитет в този сектор. Да ускори усилията за увеличаване на стационарното широколентово покритие. Да подобри управлението на отпадъците. |
| --- | --- |

5.

Да обнови и разшири мощностите за производство на енергия и да повиши ефективността по цялата енергийна верига. Да ускори и разшири развитието на електропреносната мрежа, включително на трансграничните междусистемни връзки със съседните държави членки, и да разработи междусистемната газопреносна връзка с Литва. Да осигури ефективното осъществяване на железопътните инвестиционни проекти без по-нататъшно забавяне и да подобри административния капацитет в този сектор. Да ускори усилията за увеличаване на стационарното широколентово покритие. Да подобри управлението на отпадъците.

| 6. | Да предприеме допълнителни стъпки за подобряване на бизнес средата, като опрости процедурите, свързани с изпълнението на договорните задължения, и изискванията за получаване на разрешение за строеж. Да увеличи усилията за намаляване на разходите и времето, отделяни от предприятията за спазване на данъчното законодателство. Да завърши текущата реформа, целяща да се улесни достъпът до регулираните професии. |
| --- | --- |

6.

Да предприеме допълнителни стъпки за подобряване на бизнес средата, като опрости процедурите, свързани с изпълнението на договорните задължения, и изискванията за получаване на разрешение за строеж. Да увеличи усилията за намаляване на разходите и времето, отделяни от предприятията за спазване на данъчното законодателство. Да завърши текущата реформа, целяща да се улесни достъпът до регулираните професии.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P.C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ С 217, 30.7.2013 г., стр. 63.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (EО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/102

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи за 2014 г. на Португалия и за представяне на становище на Съвета относно програмата за стабилност на Португалия за 2014 г.

2014/C 247/20

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие Препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие Препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиките на държавите членки по заетостта (2), като двата акта заедно представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнище държави членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните препоръки по държави.

| (4) | Португалия беше предмет на програма за макроикономически корекции до 17 май 2014 г. в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета (3), съгласно който финансовата помощ от Съюза се предоставя в рамките на три години. На 23 април 2014 г. Съветът взе решение (4) да продължи предоставянето на финансова помощ със шест седмици, за да се даде възможност за извършване на всеобхватна и подробна оценка на съответствието с условията на програмата и за нормално изплащане на последния транш на заема. По този начин, в съответствие с член 12 от Регламент (ЕС) No 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Португалия беше освободена от наблюдение и оценка в рамките на европейския семестър за координация на икономическите политики за срока на изпълнение на програмата. След като излезе от програмата, сега Португалия следва да бъде изцяло реинтегрирана в рамката на европейския семестър. |
| --- | --- |

(4)

Португалия беше предмет на програма за макроикономически корекции до 17 май 2014 г. в съответствие с член 1, параграф 2 от Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета (3), съгласно който финансовата помощ от Съюза се предоставя в рамките на три години. На 23 април 2014 г. Съветът взе решение (4) да продължи предоставянето на финансова помощ със шест седмици, за да се даде възможност за извършване на всеобхватна и подробна оценка на съответствието с условията на програмата и за нормално изплащане на последния транш на заема. По този начин, в съответствие с член 12 от Регламент (ЕС) No 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Португалия беше освободена от наблюдение и оценка в рамките на европейския семестър за координация на икономическите политики за срока на изпълнение на програмата. След като излезе от програмата, сега Португалия следва да бъде изцяло реинтегрирана в рамката на европейския семестър.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (6), Комисията прие Доклада за механизма за предупреждение.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми в икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | Съгласно Регламент (ЕС) No 472/2013 Португалия беше освободена от задължението да представи националната си програма за реформи и програмата си за стабилност докато трае програмата за макроикономически корекции. Въпреки това, на 30 април 2014 г. Португалия представи актуализирана фискална стратегия (Documento de Estratégia Orçamental) и писмо от правителството, предоставящо актуализирана информация за изпълнението на целите на стратегията „Европа 2020“. На 17 май 2014 г. правителството представи текущата си програма за реформи и нови инициативи за устойчив растеж в документ, озаглавен „Пътят към растеж: средносрочна стратегия за реформи за Португалия“. |
| --- | --- |

(7)

Съгласно Регламент (ЕС) No 472/2013 Португалия беше освободена от задължението да представи националната си програма за реформи и програмата си за стабилност докато трае програмата за макроикономически корекции. Въпреки това, на 30 април 2014 г. Португалия представи актуализирана фискална стратегия (Documento de Estratégia Orçamental) и писмо от правителството, предоставящо актуализирана информация за изпълнението на целите на стратегията „Европа 2020“. На 17 май 2014 г. правителството представи текущата си програма за реформи и нови инициативи за устойчив растеж в документ, озаглавен „Пътят към растеж: средносрочна стратегия за реформи за Португалия“.

| (8) | Целта на бюджетната стратегия, очертана в документа за фискалната стратегия за 2014 г., е да се коригира прекомерният дефицит до 2015 г. по устойчив начин и да се достигне средносрочната цел до 2017 г. Стратегическите планове за намаляване на дефицита по държавния бюджет до 4,0 % от БВП през 2014 г. и за допълнителното му намаляване до 2,5 % от БВП през 2015 г., в съответствие с целите, определени в Препоръката за процедурата при прекомерен дефицит от 21 юни 2013 г., бяха отново потвърдени в рамките на дванадесетия преглед на програмата за макроикономически корекции. При все това, на 30 май 2014 г. Конституционният съд анулира мерките за консолидация, за които се счита, че ще имат ефект върху бюджетните резултати през 2014 г. от около 0,4 % от БВП, с евентуално последващо въздействие през 2015 г. С оглед да се постигнат договорените цели, правителството ще трябва да въведе заместващи мерки от еквивалентна величина. Очакват се обаче още две решения на Конституционния съд, което прави невъзможен един пълен количествен анализ на мерките, които следва да бъдат предприети. С оглед на ограниченото време може да се наложи правителството да прибегне до мерки, които в по-малка степен благоприятстват растежа, по-специално по отношение на приходите. За периода след 2015 г. стратегията потвърждава задачата да се постигне средносрочната цел до 2017 г. посредством отбелязване на структурно изменение от 0,5 % от БВП през 2016 г. и постигане на структурен дефицит от 0,5 % през 2017 г. Съгласно стратегията брутният консолидиран държавен дълг ще нарасне до около 130,2 % от БВП през 2014 г. и постепенно ще започне да намалява от 2015 г. нататък. Макроикономическият сценарий, залегнал в основата на бюджетните прогнози в стратегията, е в съответствие с прогнозите на Комисията от пролетта и беше анализиран от Съвета за публични финанси. След решението на Конституционния съд, през 2014 г. фискалната стратегия ще трябва да бъде преразгледана, за да се постигне целевият дефицит от 4 % от БВП. Въпреки това продължават да съществуват рискове от недостигане на целта, по-специално поради правна несигурност и статистическото въздействие на дейностите, насочени към по-ефективно управление на прекомерния дълг на някои държавни предприятия.
  Бюджетната корекция за 2015 г. е подкрепена от мерки за фискална консолидация, възлизащи на 0,8 % от БВП, които се считат за достатъчни, за да се постигне целта за 2,5 % от БВП. Въз основа на оценката на фискалната стратегия на правителството и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че целите на стратегията са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(8)

Целта на бюджетната стратегия, очертана в документа за фискалната стратегия за 2014 г., е да се коригира прекомерният дефицит до 2015 г. по устойчив начин и да се достигне средносрочната цел до 2017 г. Стратегическите планове за намаляване на дефицита по държавния бюджет до 4,0 % от БВП през 2014 г. и за допълнителното му намаляване до 2,5 % от БВП през 2015 г., в съответствие с целите, определени в Препоръката за процедурата при прекомерен дефицит от 21 юни 2013 г., бяха отново потвърдени в рамките на дванадесетия преглед на програмата за макроикономически корекции. При все това, на 30 май 2014 г. Конституционният съд анулира мерките за консолидация, за които се счита, че ще имат ефект върху бюджетните резултати през 2014 г. от около 0,4 % от БВП, с евентуално последващо въздействие през 2015 г. С оглед да се постигнат договорените цели, правителството ще трябва да въведе заместващи мерки от еквивалентна величина. Очакват се обаче още две решения на Конституционния съд, което прави невъзможен един пълен количествен анализ на мерките, които следва да бъдат предприети. С оглед на ограниченото време може да се наложи правителството да прибегне до мерки, които в по-малка степен благоприятстват растежа, по-специално по отношение на приходите. За периода след 2015 г. стратегията потвърждава задачата да се постигне средносрочната цел до 2017 г. посредством отбелязване на структурно изменение от 0,5 % от БВП през 2016 г. и постигане на структурен дефицит от 0,5 % през 2017 г. Съгласно стратегията брутният консолидиран държавен дълг ще нарасне до около 130,2 % от БВП през 2014 г. и постепенно ще започне да намалява от 2015 г. нататък. Макроикономическият сценарий, залегнал в основата на бюджетните прогнози в стратегията, е в съответствие с прогнозите на Комисията от пролетта и беше анализиран от Съвета за публични финанси. След решението на Конституционния съд, през 2014 г. фискалната стратегия ще трябва да бъде преразгледана, за да се постигне целевият дефицит от 4 % от БВП. Въпреки това продължават да съществуват рискове от недостигане на целта, по-специално поради правна несигурност и статистическото въздействие на дейностите, насочени към по-ефективно управление на прекомерния дълг на някои държавни предприятия.

Бюджетната корекция за 2015 г. е подкрепена от мерки за фискална консолидация, възлизащи на 0,8 % от БВП, които се считат за достатъчни, за да се постигне целта за 2,5 % от БВП. Въз основа на оценката на фискалната стратегия на правителството и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че целите на стратегията са в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж.

| (9) | Фискалната консолидация трябва да бъде подкрепена от допълнителни реформи на системата на управлението на публичните финанси. По-специално, въпреки постигнатия напредък в рамките на програмата за корекция на макроикономическите показатели, трябвя дя бъде завършена всеобхватната реформа на Закона за бюджетната рамка и са необходими допълнителни усилия, за да се гарантира строг контрола на разходите, като се прилага Законът за контрол на поетите задължения, и за да се предотврати допълнителното натрупване на просрочени задължения на публичния сектор. Продължаването на преструктурирането на държавните предприятия, осигуряването на финансовата им устойчивост и строгият контрол на пенсионните и здравните разходи ще бъдат от решаващо значение. По отношение на приходите съществува възможност за създаване на данъчна система, благоприятстваща растежа в по-голяма степен, и за по-нататъшно укрепване на спазването на данъчното законодателство. |
| --- | --- |

(9)

Фискалната консолидация трябва да бъде подкрепена от допълнителни реформи на системата на управлението на публичните финанси. По-специално, въпреки постигнатия напредък в рамките на програмата за корекция на макроикономическите показатели, трябвя дя бъде завършена всеобхватната реформа на Закона за бюджетната рамка и са необходими допълнителни усилия, за да се гарантира строг контрола на разходите, като се прилага Законът за контрол на поетите задължения, и за да се предотврати допълнителното натрупване на просрочени задължения на публичния сектор. Продължаването на преструктурирането на държавните предприятия, осигуряването на финансовата им устойчивост и строгият контрол на пенсионните и здравните разходи ще бъдат от решаващо значение. По отношение на приходите съществува възможност за създаване на данъчна система, благоприятстваща растежа в по-голяма степен, и за по-нататъшно укрепване на спазването на данъчното законодателство.

| (10) | Португалия е изправена пред предизвикателства, свързани с безработицата, която въпреки скорошния спад продължава да бъде много висока, особено сред младите хора. Процентът на безработица беше 16,4 % през 2013 г., а безработицата сред младите хора — 38,1 % — е значително над средната стойност за ЕС, както и процентът на никъде неработещите, неучещи и необучаващи се млади хора. Равнището на заетост във възрастовата група 20—64 години, което е традиционно високо в Португалия, намаля значително от началото на икономическата криза, от 73,1 % през 2008 г. на 65,6 % през 2013 г. Що се отнася до младежката безработица, в съответствие с целите на гаранцията за младежта, основните предизвикателства включват обхващането на нерегистрирани млади хора и нуждата от адаптиране на образованието и обучението към нуждите на пазара на труда. По програмата за макроикономически корекции Португалия осъществи широк кръг от реформи на пазара на труда, насочени към облекчаване на прекалено ограничителното законодателство за защита на заетостта, като направи механизмите за определяне на заплатите по-гъвкави и подобри функционирането на обществените служби по заетостта и политиките за активизиране. Остават обаче предизвикателства, и по-специално необходимостта от преодоляване на сегментацията на пазара на труда и подобряване на гъвкавостта на заплатите по отношение на икономическите условия. Една независима оценка на въздействието на неотдавнашните реформи в системата за защита на заетостта би спомогнала за оценка по-специално на въздействието върху създаването на работни места, несигурността, общите разходи за труд и броя на обжалванията от съкратените лица, и изхода от тези обжалвания. Въпреки усилията за облекчаване на отрицателните социални последици, необходимите икономически корекции след кризата оказаха отрицателно въздействие от гледна точка на бедността. |
| --- | --- |

(10)

Португалия е изправена пред предизвикателства, свързани с безработицата, която въпреки скорошния спад продължава да бъде много висока, особено сред младите хора. Процентът на безработица беше 16,4 % през 2013 г., а безработицата сред младите хора — 38,1 % — е значително над средната стойност за ЕС, както и процентът на никъде неработещите, неучещи и необучаващи се млади хора. Равнището на заетост във възрастовата група 20—64 години, което е традиционно високо в Португалия, намаля значително от началото на икономическата криза, от 73,1 % през 2008 г. на 65,6 % през 2013 г. Що се отнася до младежката безработица, в съответствие с целите на гаранцията за младежта, основните предизвикателства включват обхващането на нерегистрирани млади хора и нуждата от адаптиране на образованието и обучението към нуждите на пазара на труда. По програмата за макроикономически корекции Португалия осъществи широк кръг от реформи на пазара на труда, насочени към облекчаване на прекалено ограничителното законодателство за защита на заетостта, като направи механизмите за определяне на заплатите по-гъвкави и подобри функционирането на обществените служби по заетостта и политиките за активизиране. Остават обаче предизвикателства, и по-специално необходимостта от преодоляване на сегментацията на пазара на труда и подобряване на гъвкавостта на заплатите по отношение на икономическите условия. Една независима оценка на въздействието на неотдавнашните реформи в системата за защита на заетостта би спомогнала за оценка по-специално на въздействието върху създаването на работни места, несигурността, общите разходи за труд и броя на обжалванията от съкратените лица, и изхода от тези обжалвания. Въпреки усилията за облекчаване на отрицателните социални последици, необходимите икономически корекции след кризата оказаха отрицателно въздействие от гледна точка на бедността.

| (11) | Португалия отбеляза значителен напредък в реформирането на образователната си система, като предприе редица мерки за борба срещу ранното напускане на училище, за повишаване на броя на хората, достигащи до висше образование, и за постигане на съответствие между търсенето и предлагането на умения на пазара на труда. Въпреки това, пълното усвояване и ефективното използване на финансирането продължават да бъдат от решаващо значение. По-специално е необходима допълнителна работа за намаляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения, включително чрез повишаване на качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение, в т.ч. на двустранното професионално образование и обучение, чрез насърчаване на участието на работодателите за съдействие в разработването на програми и за осигуряване на адекватни обучения на работното място и чиракуване. Съществува също така необходимост да се прилагат ефективно професионално ориентиране и консултантски услуги за учащите се в средното и висшето образование в съответствие с потребностите на пазара на труда и очакваните умения и да се засилват връзките със стопанския сектор. |
| --- | --- |

(11)

Португалия отбеляза значителен напредък в реформирането на образователната си система, като предприе редица мерки за борба срещу ранното напускане на училище, за повишаване на броя на хората, достигащи до висше образование, и за постигане на съответствие между търсенето и предлагането на умения на пазара на труда. Въпреки това, пълното усвояване и ефективното използване на финансирането продължават да бъдат от решаващо значение. По-специално е необходима допълнителна работа за намаляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения, включително чрез повишаване на качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение, в т.ч. на двустранното професионално образование и обучение, чрез насърчаване на участието на работодателите за съдействие в разработването на програми и за осигуряване на адекватни обучения на работното място и чиракуване. Съществува също така необходимост да се прилагат ефективно професионално ориентиране и консултантски услуги за учащите се в средното и висшето образование в съответствие с потребностите на пазара на труда и очакваните умения и да се засилват връзките със стопанския сектор.

| (12) | Португалия предприе значителни стъпки по линия на програмата за макроикономически корекции за подобряване на капиталовата база на банковия сектор и за засилване на рамката за надзор и преструктуриране. Въпреки това, продължават да са налице важни предизвикателства и те трябва да бъдат внимателно наблюдавани и управлявани, включително рентабилността на португалските банки. Данните за първото тримесечие на 2014 г. показват, че някои от подпомаганите банки са отчели положителни резултати. Качеството на активите е все още значителен проблем, като равнищата на обезценка продължават да бъдат високи и възлизат на около 6 % от общите брутни заеми, а необслужваните заеми достигат високи равнища (10,6 %), по-специално в корпоративния сегмент (над 16 %), съгласно наличните данни в края на 2013 г. Португалия прие редица мерки за улесняване на кредитирането на жизнеспособни дружества, но условията за финансиране продължават да са тежки, особено за МСП, и диапазонът на алтернативите на финансиране в корпоративния сектор, различни от банковото финансиране, продължава да бъде ограничен. Новоотпуснатите заеми за МСП са намалели с 4,8 % през 2013 г. в сравнение с 2012 г. Средните лихвени проценти по нови кредити за португалските дружества намаляха малко от началото на 2013 г., но остават значително над средните в еврозоната. Предвид високото ниво на корпоративния дълг и необходимостта от допълнително намаляване на задлъжнялостта на банковия сектор, способността на банките да отпускат кредити на жизнеспособните предприятия на разумна цена остава проблематична. |
| --- | --- |

(12)

Португалия предприе значителни стъпки по линия на програмата за макроикономически корекции за подобряване на капиталовата база на банковия сектор и за засилване на рамката за надзор и преструктуриране. Въпреки това, продължават да са налице важни предизвикателства и те трябва да бъдат внимателно наблюдавани и управлявани, включително рентабилността на португалските банки. Данните за първото тримесечие на 2014 г. показват, че някои от подпомаганите банки са отчели положителни резултати. Качеството на активите е все още значителен проблем, като равнищата на обезценка продължават да бъдат високи и възлизат на около 6 % от общите брутни заеми, а необслужваните заеми достигат високи равнища (10,6 %), по-специално в корпоративния сегмент (над 16 %), съгласно наличните данни в края на 2013 г. Португалия прие редица мерки за улесняване на кредитирането на жизнеспособни дружества, но условията за финансиране продължават да са тежки, особено за МСП, и диапазонът на алтернативите на финансиране в корпоративния сектор, различни от банковото финансиране, продължава да бъде ограничен. Новоотпуснатите заеми за МСП са намалели с 4,8 % през 2013 г. в сравнение с 2012 г. Средните лихвени проценти по нови кредити за португалските дружества намаляха малко от началото на 2013 г., но остават значително над средните в еврозоната. Предвид високото ниво на корпоративния дълг и необходимостта от допълнително намаляване на задлъжнялостта на банковия сектор, способността на банките да отпускат кредити на жизнеспособните предприятия на разумна цена остава проблематична.

| (13) | С оглед да се гарантира ефективност и устойчивост на енергийния сектор и да се намалят разходите за енергия на икономиката, по линия на програмата за макроикономически корекции бяха въведени два пакета от мерки. Ставките в енергийния сектор обаче трябва да бъдат допълнително намалени, а проблемът с високите и нарастващи равнища на тарифните задължения да бъде разрешен. За тази цел Португалия обяви наскоро трети пакет от мерки, включващи продължаване до 2015 г. на специалния налог за енергийните оператори за 2014 г. Освен това, подобряването на трансграничната интеграция на енергийните мрежи и ускоряването на изпълнението на проектите за междусистемни връзки в електроенергийния и газовия сектор остават нерешени въпроси и изискват надеждни последващи действия с оглед прекратяване на изолацията на Иберийския полуостров от енергийния пазар на ЕС. В транспортния сектор е постигнат напредък по програмата, по-специално за засилване на конкурентната позиция на португалските пристанища, чрез изготвяне на подробен дългосрочен план за транспорта след преодоляване на слабостите и пропуските, и за подобряване на регулаторната рамка. Въпреки това, продължават да са необходими допълнителни мерки за ефективно прилагане на подробен дългосрочен план за транспорта и план за действие за реформа за пристанищата. Стъпки са също така необходими, за да се гарантира независимостта и капацитета на транспортните регулатор, финансовата устойчивост на държавните предприятия в сектора и да се повиши ефективността и конкуренцията в железопътния транспорт. |
| --- | --- |

(13)

С оглед да се гарантира ефективност и устойчивост на енергийния сектор и да се намалят разходите за енергия на икономиката, по линия на програмата за макроикономически корекции бяха въведени два пакета от мерки. Ставките в енергийния сектор обаче трябва да бъдат допълнително намалени, а проблемът с високите и нарастващи равнища на тарифните задължения да бъде разрешен. За тази цел Португалия обяви наскоро трети пакет от мерки, включващи продължаване до 2015 г. на специалния налог за енергийните оператори за 2014 г. Освен това, подобряването на трансграничната интеграция на енергийните мрежи и ускоряването на изпълнението на проектите за междусистемни връзки в електроенергийния и газовия сектор остават нерешени въпроси и изискват надеждни последващи действия с оглед прекратяване на изолацията на Иберийския полуостров от енергийния пазар на ЕС. В транспортния сектор е постигнат напредък по програмата, по-специално за засилване на конкурентната позиция на португалските пристанища, чрез изготвяне на подробен дългосрочен план за транспорта след преодоляване на слабостите и пропуските, и за подобряване на регулаторната рамка. Въпреки това, продължават да са необходими допълнителни мерки за ефективно прилагане на подробен дългосрочен план за транспорта и план за действие за реформа за пристанищата. Стъпки са също така необходими, за да се гарантира независимостта и капацитета на транспортните регулатор, финансовата устойчивост на държавните предприятия в сектора и да се повиши ефективността и конкуренцията в железопътния транспорт.

| (14) | Приложена е ключова реформа в областта на отдаването под наем на сгради в градовете, с цел жилищният пазар да стане по-динамичен, включително чрез по-добро балансиране на правата и задълженията на собствениците и наемателите, чрез въвеждане на повече гъвкавост в избора на продължителността на договора и създаване на стимули за ремонтни дейности. Необходима е още работа, за да се направи всеобхватна оценка на въздействието на тази реформа въз основа на данни за ключовите движещи сили на пазара и за сенчестата икономика на пазара на наемите в Португалия. Португалия отбеляза значителен напредък в подобряване на средата за бизнеса, по-специално чрез създаване на по-добри рамкови условия, насърчаване на предприемаческата култура и подобряване на производствата по несъстоятелност за фирми в затруднено положение. Сега следва да се обърне внимание на изпълнението. При опростяването на административните и лицензионни процедури е осъществен напредък, но редица мерки все още не са завършени. Необходими са допълнителни усилия за премахване на пречките пред конкуренцията в сектора на услугите, по-специално чрез приемане на секторни изменения, а в сектора на професионалните услуги — чрез приемане на законодателни актове относно оставащите професионални организации. По отношение на регулирането и конкуренцията са необходими последващи мерки, за да се гарантира независимостта и автономността на националните секторни регулаторни органи и органа по въпросите на конкуренцията. Продължава сериозното просрочване на плащанията от страна на държавните органи. |
| --- | --- |

(14)

Приложена е ключова реформа в областта на отдаването под наем на сгради в градовете, с цел жилищният пазар да стане по-динамичен, включително чрез по-добро балансиране на правата и задълженията на собствениците и наемателите, чрез въвеждане на повече гъвкавост в избора на продължителността на договора и създаване на стимули за ремонтни дейности. Необходима е още работа, за да се направи всеобхватна оценка на въздействието на тази реформа въз основа на данни за ключовите движещи сили на пазара и за сенчестата икономика на пазара на наемите в Португалия. Португалия отбеляза значителен напредък в подобряване на средата за бизнеса, по-специално чрез създаване на по-добри рамкови условия, насърчаване на предприемаческата култура и подобряване на производствата по несъстоятелност за фирми в затруднено положение. Сега следва да се обърне внимание на изпълнението. При опростяването на административните и лицензионни процедури е осъществен напредък, но редица мерки все още не са завършени. Необходими са допълнителни усилия за премахване на пречките пред конкуренцията в сектора на услугите, по-специално чрез приемане на секторни изменения, а в сектора на професионалните услуги — чрез приемане на законодателни актове относно оставащите професионални организации. По отношение на регулирането и конкуренцията са необходими последващи мерки, за да се гарантира независимостта и автономността на националните секторни регулаторни органи и органа по въпросите на конкуренцията. Продължава сериозното просрочване на плащанията от страна на държавните органи.

| (15) | В рамките на програмата за макроикономически корекции беше постигнат добър напредък в рационализирането и модернизирането на публичната администрация по отношение на заетостта, политиката за възнагражденията, условията на труд, организационната ефективност и качеството на услугите. Въпреки това е необходимо да бъдат завършени някои от предвидените мерки за реформи и да се подобри прозрачността. Въпреки значителния напредък по отношение на подобряването на ефективността на съдебната система са необходими по-нататъшни подобрения, по-специално по отношение на продължителността на производствата, броя на приключените дела, броя на висящите дела и процеса на мониторинг и оценка. |
| --- | --- |

(15)

В рамките на програмата за макроикономически корекции беше постигнат добър напредък в рационализирането и модернизирането на публичната администрация по отношение на заетостта, политиката за възнагражденията, условията на труд, организационната ефективност и качеството на услугите. Въпреки това е необходимо да бъдат завършени някои от предвидените мерки за реформи и да се подобри прозрачността. Въпреки значителния напредък по отношение на подобряването на ефективността на съдебната система са необходими по-нататъшни подобрения, по-специално по отношение на продължителността на производствата, броя на приключените дела, броя на висящите дела и процеса на мониторинг и оценка.

| (16) | В анализа на Комисията се стига до заключението, че успешното изпълнение на програмата за макроикономически корекции е довело до справяне с икономическите и финансовите рискове и до намаляване на дисбалансите. Португалия прие широк кръг от нелеки структурните реформи в рамките на програмата за макроикономически корекции, които вече започват да дават плод от гледна точка на повишаване на конкурентоспособността и възобновяване на икономическия растеж, но е необходима допълнителна работа за оценка на въздействието на реформите върху функционирането на икономиката. Затова продължаването на мониторинга на всички осъществени реформи е от първостепенно значение, за да се прецени дали те допринасят за повишаване на конкурентоспособността, производството и заетостта. |
| --- | --- |

(16)

В анализа на Комисията се стига до заключението, че успешното изпълнение на програмата за макроикономически корекции е довело до справяне с икономическите и финансовите рискове и до намаляване на дисбалансите. Португалия прие широк кръг от нелеки структурните реформи в рамките на програмата за макроикономически корекции, които вече започват да дават плод от гледна точка на повишаване на конкурентоспособността и възобновяване на икономическия растеж, но е необходима допълнителна работа за оценка на въздействието на реформите върху функционирането на икономиката. Затова продължаването на мониторинга на всички осъществени реформи е от първостепенно значение, за да се прецени дали те допринасят за повишаване на конкурентоспособността, производството и заетостта.

| (17) | Тъй като след края на програмата за макроикономически корекции, която по закон приключва на 28 юни 2014 г., Португалия ще бъде изцяло реинтегрирана в европейския семестър, Комисията извърши на тази основа оценка на документите, представени от Португалия. Комисията взе предвид не само значението им за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Португалия, но и доколко съответстват на правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез осигуряване на принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията за Португалия в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки (1) — (8) по-долу. |
| --- | --- |

(17)

Тъй като след края на програмата за макроикономически корекции, която по закон приключва на 28 юни 2014 г., Португалия ще бъде изцяло реинтегрирана в европейския семестър, Комисията извърши на тази основа оценка на документите, представени от Португалия. Комисията взе предвид не само значението им за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Португалия, но и доколко съответстват на правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез осигуряване на принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките на Комисията за Португалия в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки (1) — (8) по-долу.

| (18) | Отчитайки тази оценка, Съветът разгледа фискалната стратегия на правителството, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. Тези препоръки са изготвени след приключването на програмата за макроикономически корекции и следователно градят върху постиженията на програмата с цел да осигурят трайното ѝ изпълнение. |
| --- | --- |

(18)

Отчитайки тази оценка, Съветът разгледа фискалната стратегия на правителството, като становището му (7) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. Тези препоръки са изготвени след приключването на програмата за макроикономически корекции и следователно градят върху постиженията на програмата с цел да осигурят трайното ѝ изпълнение.

| (19) | В контекста на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Португалия следва също така да гарантира цялостното и своевременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(19)

В контекста на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът издаде специфични препоръки, насочени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (8). Като държава, чиято парична единица е еврото, Португалия следва също така да гарантира цялостното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Португалия да предприеме следните действия в периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да приложи необходимите мерки за фискална консолидация за 2014 г. с цел постигане на фискалните цели и предотвратяване на натрупването на нови просрочени задължения. За 2015 г. да приложи преработена бюджетна стратегия, за да намали дефицита до 2,5 % от БВП в съответствие с целта, заложена в рамките на препоръката за процедурата при прекомерен дефицит, като в същото време постигне изискваното структурно изменение. Да замени мерките за консолидация, които Конституционния съд счита за неконституционни, с мерки от сходна величина и качество възможно най-скоро. Коригирането на прекомерния дефицит би трябвало да се осъществи по устойчив и благоприятстващ растежа начин, ограничаващ прибягването до еднократни и временни мерки. След коригиране на прекомерния дефицит да продължи да изпълнява планираната годишна структурна корекция за постигане на средносрочната цел, в съответствие с изискването за годишна структурна корекция от най-малко 0,5 % от БВП, или по-голям процент при добра конюнктура, и да гарантира, че правилото за дълга е изпълнено, за да се постави съотношението на брутния държавен дълг спрямо БВП на устойчива основа. Да даде приоритет на фискална консолидация чрез намаление на разходите и да увеличи допълнително ефективността и качеството на публичните разходи. Да поддържа строг контрол на бюджета в държавната, регионалната и местната администрации. Да продължи преструктурирането на държавните предприятия. Да разработи до края на 2014 г. нови всеобхватни мерки като част от провеждащата се пенсионна реформа, чиято цел е подобряване на средносрочната устойчивост на пенсионната система. Да контролира растежа на разходите за здравеопазване и да продължи болничната реформа. Да преразгледа данъчната система и да я направи в по-висока степен благоприятстваща растежа. Да продължи да подобрява спазването на данъчното законодателство и борбата с избягването на данъци чрез увеличаване на ефикасността на данъчната администрация. Да укрепи системата за управление на публичните финанси, като бързо финализира и приложи цялостна реформа на Закона за бюджетната рамка до края на 2014 г. Стриктно да спазва закона за контрол на поетите задължения. Ефективно да прилага единни тарифи за заплатите и добавките в публичния сектор от 2015 г. нататък. |
| --- | --- |

1.

Да приложи необходимите мерки за фискална консолидация за 2014 г. с цел постигане на фискалните цели и предотвратяване на натрупването на нови просрочени задължения. За 2015 г. да приложи преработена бюджетна стратегия, за да намали дефицита до 2,5 % от БВП в съответствие с целта, заложена в рамките на препоръката за процедурата при прекомерен дефицит, като в същото време постигне изискваното структурно изменение. Да замени мерките за консолидация, които Конституционния съд счита за неконституционни, с мерки от сходна величина и качество възможно най-скоро. Коригирането на прекомерния дефицит би трябвало да се осъществи по устойчив и благоприятстващ растежа начин, ограничаващ прибягването до еднократни и временни мерки. След коригиране на прекомерния дефицит да продължи да изпълнява планираната годишна структурна корекция за постигане на средносрочната цел, в съответствие с изискването за годишна структурна корекция от най-малко 0,5 % от БВП, или по-голям процент при добра конюнктура, и да гарантира, че правилото за дълга е изпълнено, за да се постави съотношението на брутния държавен дълг спрямо БВП на устойчива основа. Да даде приоритет на фискална консолидация чрез намаление на разходите и да увеличи допълнително ефективността и качеството на публичните разходи. Да поддържа строг контрол на бюджета в държавната, регионалната и местната администрации. Да продължи преструктурирането на държавните предприятия. Да разработи до края на 2014 г. нови всеобхватни мерки като част от провеждащата се пенсионна реформа, чиято цел е подобряване на средносрочната устойчивост на пенсионната система. Да контролира растежа на разходите за здравеопазване и да продължи болничната реформа. Да преразгледа данъчната система и да я направи в по-висока степен благоприятстваща растежа. Да продължи да подобрява спазването на данъчното законодателство и борбата с избягването на данъци чрез увеличаване на ефикасността на данъчната администрация. Да укрепи системата за управление на публичните финанси, като бързо финализира и приложи цялостна реформа на Закона за бюджетната рамка до края на 2014 г. Стриктно да спазва закона за контрол на поетите задължения. Ефективно да прилага единни тарифи за заплатите и добавките в публичния сектор от 2015 г. нататък.

| 2. | Да поддържа минимално развитие на възнагражденията, в съответствие с целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността. Да осигури система за определяне на заплатите, която да насърчава привеждането в съответствие на заплатите с производителността на секторно равнище и/или на равнище предприятие. Да разгледа, в консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика, възможността за взаимно договорен временен отказ на фирмено равнище от колективни договори. До септември 2014 г. да представи предложения за взаимно договорен временен отказ от колективните договори на фирмено равнище и за преразглеждане на запазването на колективните договори. |
| --- | --- |

2.

Да поддържа минимално развитие на възнагражденията, в съответствие с целите за насърчаване на заетостта и конкурентоспособността. Да осигури система за определяне на заплатите, която да насърчава привеждането в съответствие на заплатите с производителността на секторно равнище и/или на равнище предприятие. Да разгледа, в консултация със социалните партньори и в съответствие с националната практика, възможността за взаимно договорен временен отказ на фирмено равнище от колективни договори. До септември 2014 г. да представи предложения за взаимно договорен временен отказ от колективните договори на фирмено равнище и за преразглеждане на запазването на колективните договори.

| 3. | Да представи до март 2015 г. независима оценка на последните реформи в системата за защита на заетостта, заедно с план за действие за евентуални допълнителни реформи за борба със сегментацията на трудовия пазар. Да продължи започнатата реформа на активните политики на пазара на труда и публичните служби по заетостта, насочени към увеличаване на трудовата заетост и участие на пазара на труда, по-специално чрез подобряване на професионалните консултации/помощ при търсене на работа и системите за активиране/санкции с цел намаляване на дългосрочната безработица и за интегриране на лицата, най-отдалечени от пазара на труда. Да се справи с проблема с високата младежка безработица, по-специално чрез ефективна подготовка за очакваните нужди от умения и обхващане на нерегистрираните млади хора, в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да осигури адекватно покритие на социалното подпомагане, включително схемата за минимален доход, като същевременно гарантира ефективно активиране на получаващите обезщетения. |
| --- | --- |

3.

Да представи до март 2015 г. независима оценка на последните реформи в системата за защита на заетостта, заедно с план за действие за евентуални допълнителни реформи за борба със сегментацията на трудовия пазар. Да продължи започнатата реформа на активните политики на пазара на труда и публичните служби по заетостта, насочени към увеличаване на трудовата заетост и участие на пазара на труда, по-специално чрез подобряване на професионалните консултации/помощ при търсене на работа и системите за активиране/санкции с цел намаляване на дългосрочната безработица и за интегриране на лицата, най-отдалечени от пазара на труда. Да се справи с проблема с високата младежка безработица, по-специално чрез ефективна подготовка за очакваните нужди от умения и обхващане на нерегистрираните млади хора, в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да осигури адекватно покритие на социалното подпомагане, включително схемата за минимален доход, като същевременно гарантира ефективно активиране на получаващите обезщетения.

| 4. | Да подобри качеството и адекватността на пазара на труда на образователната система с цел намаляване на преждевременното напускане на училище и да вземе предвид ниските нива на постиженията в образованието. Да гарантира ефективност на публичните разходи в областта на образованието и намаляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения, включително чрез повишаване на качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение и насърчаване на сътрудничеството със сектора на бизнеса. Да засили сътрудничеството между публичните научноизследователски организации и бизнеса и да стимулира трансфера на знания. |
| --- | --- |

4.

Да подобри качеството и адекватността на пазара на труда на образователната система с цел намаляване на преждевременното напускане на училище и да вземе предвид ниските нива на постиженията в образованието. Да гарантира ефективност на публичните разходи в областта на образованието и намаляване на несъответствията между търсените и предлаганите умения, включително чрез повишаване на качеството и привлекателността на професионалното образование и обучение и насърчаване на сътрудничеството със сектора на бизнеса. Да засили сътрудничеството между публичните научноизследователски организации и бизнеса и да стимулира трансфера на знания.

| 5. | Да наблюдава банките по отношение на ликвидната им позиция и евентуалния недостиг на капитал, включително чрез тематични проверки на място и стрес тестове. Да направи оценка на плановете за възстановяване на банките и да въведе подобрения в процеса на оценка, когато е необходимо. Да приложи всеобхватна стратегия за намаляване на корпоративния дълг и да засили усилията, за да разшири набора от алтернативи за финансиране, включително за ранните стадии на развитието на бизнеса, чрез повишаване на ефикасността на инструментите за преструктуриране на дълга (особено на SIREVE) за жизнеспособните дружества, въвеждане на стимули както за банките, така и за длъжниците, за участие в процесите на преструктуриране на ранен етап, и да подобри наличното финансиране чрез капиталовия пазар. Да гарантира, че набелязаните мерки подкрепят преразпределянето на финансите към продуктивните отрасли на икономиката, в т.ч. към жизнеспособни МСП, като в същото време се избягват рисковете за публичните финанси и за финансовата стабилност. Да въведе до края на септември 2014 г. система за ранно предупреждение, главно за целите на надзора, за да се открият дружества, включително МСП, за които има голяма вероятност да изпаднат в несъстоятелност поради прекомерни нива на задлъжнялост, която да може да насърчава непряко ранното преструктуриране на корпоративни дългове. |
| --- | --- |

5.

Да наблюдава банките по отношение на ликвидната им позиция и евентуалния недостиг на капитал, включително чрез тематични проверки на място и стрес тестове. Да направи оценка на плановете за възстановяване на банките и да въведе подобрения в процеса на оценка, когато е необходимо. Да приложи всеобхватна стратегия за намаляване на корпоративния дълг и да засили усилията, за да разшири набора от алтернативи за финансиране, включително за ранните стадии на развитието на бизнеса, чрез повишаване на ефикасността на инструментите за преструктуриране на дълга (особено на SIREVE) за жизнеспособните дружества, въвеждане на стимули както за банките, така и за длъжниците, за участие в процесите на преструктуриране на ранен етап, и да подобри наличното финансиране чрез капиталовия пазар. Да гарантира, че набелязаните мерки подкрепят преразпределянето на финансите към продуктивните отрасли на икономиката, в т.ч. към жизнеспособни МСП, като в същото време се избягват рисковете за публичните финанси и за финансовата стабилност. Да въведе до края на септември 2014 г. система за ранно предупреждение, главно за целите на надзора, за да се открият дружества, включително МСП, за които има голяма вероятност да изпаднат в несъстоятелност поради прекомерни нива на задлъжнялост, която да може да насърчава непряко ранното преструктуриране на корпоративни дългове.

| 6. | Да приложи втория и третия пакет от мерки в областта на енергетиката, насочени към намаляване на разходите за енергия за икономиката, като същевременно се премахне дългът по тарифата за електроенергия до 2020 г., и да следи отблизо това прилагане. Да подобри трансграничното интегриране на енергийните мрежи и да ускори изпълнението на проекти за взаимосвързаност в електроенергийния и газовия сектор. Да приложи всеобхватен дългосрочен план за транспорта, както и „хронограма“, определяща реформите на пристанищния сектор. Да завърши транспортните концесии за градските райони на Лисабон и Порто. Да гарантира, че предоговарянето на съществуващите концесии на пристанища, както и новите схеми за разрешение са насочени към изпълнението и в съответствие с принципите на вътрешния пазар, по-специално правилата за възлагане на обществени поръчки. Да гарантира, че националният регулаторен орган за транспорт (AMT) е напълно независим и действащ [до края на септември 2014 г.]. Да осигури финансовата устойчивост на държавните предприятия в транспортния сектор. Да засили ефективността и конкуренцията в железопътния сектор чрез прилагане на план за конкурентоспособността на CP Carga след прехвърлянето на товарните терминали, като същевременно гарантира управленската независимост на управителя на държавната инфраструктура и на железопътните предприятия. |
| --- | --- |

6.

Да приложи втория и третия пакет от мерки в областта на енергетиката, насочени към намаляване на разходите за енергия за икономиката, като същевременно се премахне дългът по тарифата за електроенергия до 2020 г., и да следи отблизо това прилагане. Да подобри трансграничното интегриране на енергийните мрежи и да ускори изпълнението на проекти за взаимосвързаност в електроенергийния и газовия сектор. Да приложи всеобхватен дългосрочен план за транспорта, както и „хронограма“, определяща реформите на пристанищния сектор. Да завърши транспортните концесии за градските райони на Лисабон и Порто. Да гарантира, че предоговарянето на съществуващите концесии на пристанища, както и новите схеми за разрешение са насочени към изпълнението и в съответствие с принципите на вътрешния пазар, по-специално правилата за възлагане на обществени поръчки. Да гарантира, че националният регулаторен орган за транспорт (AMT) е напълно независим и действащ [до края на септември 2014 г.]. Да осигури финансовата устойчивост на държавните предприятия в транспортния сектор. Да засили ефективността и конкуренцията в железопътния сектор чрез прилагане на план за конкурентоспособността на CP Carga след прехвърлянето на товарните терминали, като същевременно гарантира управленската независимост на управителя на държавната инфраструктура и на железопътните предприятия.

| 7. | Да подобри допълнително оценката на жилищния пазар, включително чрез установяването до края на 2014 г. на по-систематична рамка за мониторинг и докладване, и да изготви всеобхватен доклад за сенчестата икономика на този пазар. Да продължи усилията си за по-нататъшно установяване на регулаторната тежест с оглед да включи до март 2015 г. секторите, които все още не са обхванати. Да приеме и приложи до края на септември 2014 г. неизпълнените постановления за лицензиране и секторни изменения. Да отстрани до края на септември 2014 г. оставащите ограничения в сектора на професионалните услуги и да приеме измененото вторично законодателство за професионалните организации, което все още не е прието в рамките на програмата за макроикономически корекции. Да премахне забавянето на плащанията от публичния сектор. Да осигури адекватни ресурси на националните регулатори и органа по въпросите на конкуренцията. |
| --- | --- |

7.

Да подобри допълнително оценката на жилищния пазар, включително чрез установяването до края на 2014 г. на по-систематична рамка за мониторинг и докладване, и да изготви всеобхватен доклад за сенчестата икономика на този пазар. Да продължи усилията си за по-нататъшно установяване на регулаторната тежест с оглед да включи до март 2015 г. секторите, които все още не са обхванати. Да приеме и приложи до края на септември 2014 г. неизпълнените постановления за лицензиране и секторни изменения. Да отстрани до края на септември 2014 г. оставащите ограничения в сектора на професионалните услуги и да приеме измененото вторично законодателство за професионалните организации, което все още не е прието в рамките на програмата за макроикономически корекции. Да премахне забавянето на плащанията от публичния сектор. Да осигури адекватни ресурси на националните регулатори и органа по въпросите на конкуренцията.

| 8. | Да продължи да рационализира и модернизира централните, регионалните и местните публични администрации. Да приложи реформите за повишаване на ефективността на съдебната система и увеличаване на прозрачността. Да увеличи усилията за извършване на оценка на изпълнението на реформите, предприети в рамките на програмата за макроикономически корекции, както и планирани и бъдещи реформи. По-специално, да въведе задължителни систематични предварителни и последващи оценки в законодателния процес. Да създаде функционално независим централен отдел за оценка на правителствено равнище, който да докладва и оценява на всеки шест месеца прилагането на тези реформи, включително съгласуването на предварителната оценка на въздействието, с коригиращи действия, ако това е необходимо. |
| --- | --- |

8.

Да продължи да рационализира и модернизира централните, регионалните и местните публични администрации. Да приложи реформите за повишаване на ефективността на съдебната система и увеличаване на прозрачността. Да увеличи усилията за извършване на оценка на изпълнението на реформите, предприети в рамките на програмата за макроикономически корекции, както и планирани и бъдещи реформи. По-специално, да въведе задължителни систематични предварителни и последващи оценки в законодателния процес. Да създаде функционално независим централен отдел за оценка на правителствено равнище, който да докладва и оценява на всеки шест месеца прилагането на тези реформи, включително съгласуването на предварителната оценка на въздействието, с коригиращи действия, ако това е необходимо.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P.C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  Решение за изпълнение 2011/344/ЕС на Съвета от 30 май 2011 година за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза (ОВ L 159, 17.6.2011 г., стр. 88).

3

(4)  Решение за изпълнение 2014/234/ЕС на Съвета от 23 април 2014 г. за изменение на Решение за изпълнение 2011/344/ЕС от 30 май 2011 г. за предоставяне на финансова помощ за Португалия от страна на Съюза (ОВ L 125, 26.4.2014 г., стр. 75).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (OВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 1).

5

(6)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25).

6

(7)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

7

(8)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

8

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/109 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/109

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Румъния за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Румъния за 2014 г.

2014/C 247/21

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета по социална защита,

като взе предвид становището на Комитета по икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Румъния за 2013 г. и даде становището си относно Конвергентната програма на Румъния за 2013 г. за периода 2012—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Румъния за 2013 г. и даде становището си относно Конвергентната програма на Румъния за 2013 г. за периода 2012—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, прие Доклад за механизма за предупреждение. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. Комисията, въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, прие Доклад за механизма за предупреждение.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 6 май 2014 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 5 май 2014 г.— Конвергентната си програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 6 май 2014 г. Румъния представи националната си програма за реформи за 2014 г., а на 5 май 2014 г.— Конвергентната си програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | На 22 октомври 2013 г. Съветът прие Решение 2013/531/ЕС (4) за предоставяне на средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 2 млрд. евро до септември 2015 г. Превантивната средносрочна финансова помощ за Румъния в рамките на механизма за финансова подкрепа на платежния баланс на държавите членки извън еврозоната бе счетена за целесъобразна предвид нестабилните капиталови потоци, които засягат по-специално нововъзникващите пазари, предвид рисковете за макроикономическия сценарий и оставащите слабости в банковия сектор. Въпреки че при сегашните пазарни условия Румъния не възнамерява да иска изплащането на транш от превантивната помощ, от последната може да се очаква да допринесе за укрепването на макроикономическата, бюджетната и финансовата стабилност и чрез реализиране на структурните реформи да увеличи устойчивостта и потенциала за растеж на икономиката. Меморандумът за разбирателство от 6 ноември 2013 г. и последващите допълнения към него, определящи условията, които трябва да бъдат изпълнени във връзка с превантивната помощ на ЕС, допълват и подкрепят специфичните за държавите препоръки в рамките на европейския семестър. Предоставянето на превантивната помощ от ЕС ще зависи от прилагането на всеобхватна програма за икономическа политика, която е с особен акцент върху структурните реформи и взема предвид специфичните за държавите препоръки, отнасящи се до административния капацитет, реформите на продуктовите пазари, бизнес средата, пазарите на труда, пенсиите, държавните предприятия и здравеопазването. Тази програма не освобождава правителството от цялостното изпълнение на всички специфични за държаватас препоръки. Действията по определяне на приоритетите на политиката и по прилагане и координация, необходими за изпълнението на Меморандума за разбирателство и специфичните за държавата препоръки, следва при приемането на приоритетни решения да бъдат извършвани по последователен начин. |
| --- | --- |

(8)

На 22 октомври 2013 г. Съветът прие Решение 2013/531/ЕС (4) за предоставяне на средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 2 млрд. евро до септември 2015 г. Превантивната средносрочна финансова помощ за Румъния в рамките на механизма за финансова подкрепа на платежния баланс на държавите членки извън еврозоната бе счетена за целесъобразна предвид нестабилните капиталови потоци, които засягат по-специално нововъзникващите пазари, предвид рисковете за макроикономическия сценарий и оставащите слабости в банковия сектор. Въпреки че при сегашните пазарни условия Румъния не възнамерява да иска изплащането на транш от превантивната помощ, от последната може да се очаква да допринесе за укрепването на макроикономическата, бюджетната и финансовата стабилност и чрез реализиране на структурните реформи да увеличи устойчивостта и потенциала за растеж на икономиката. Меморандумът за разбирателство от 6 ноември 2013 г. и последващите допълнения към него, определящи условията, които трябва да бъдат изпълнени във връзка с превантивната помощ на ЕС, допълват и подкрепят специфичните за държавите препоръки в рамките на европейския семестър. Предоставянето на превантивната помощ от ЕС ще зависи от прилагането на всеобхватна програма за икономическа политика, която е с особен акцент върху структурните реформи и взема предвид специфичните за държавите препоръки, отнасящи се до административния капацитет, реформите на продуктовите пазари, бизнес средата, пазарите на труда, пенсиите, държавните предприятия и здравеопазването. Тази програма не освобождава правителството от цялостното изпълнение на всички специфични за държаватас препоръки. Действията по определяне на приоритетите на политиката и по прилагане и координация, необходими за изпълнението на Меморандума за разбирателство и специфичните за държавата препоръки, следва при приемането на приоритетни решения да бъдат извършвани по последователен начин.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е да се достигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 1 % от БВП през 2015 г., което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и след това да се запази съществуващото положение. През 2014 г. Румъния се ползва от допустимата във връзка със съвместно финансирани проекти възможност за временно отклонение от плана за корекции, насочени към постигане на средносрочната цел. Временното отклонение следва да бъде компенсирано през следващата година. В Конвергентната програма е предвидено стабилизиране на (преизчисленото) структурно салдо през 2014 г. и подобрение с 0,8 % от БВП през 2015 г. Прогнозира се разходите да нараснат с темпо, което е в съответствие с целевия показател за разходите през 2014 г. и 2015 г. Прогнозира се съотношението на дълга към БВП да достигне 40 % през 2015 г. и да намалее през периода 2016—2017 г. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Като цяло той съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Прогнозираният потенциален БВП, заложен в Конвергентната програма, обаче е малко по-висок предимно вследствие на по-оптимистичните перспективи за пазара на труда. Бюджетните планове за 2014 г. са изложени на низходящи рискове, свързани с контрола върху разходите и събираемостта на данъците, която е по-ниска от предвидената. Освен това за 2015 г. и след нея не са посочени все още мерките, стоящи в основата на предложения фискален план.
  Съгласно прогнозата на Комисията, въпреки малко влошаване на структурното салдо през 2014 г., Румъния спазва Пакта за стабилност и растеж през 2014 г., като се има предвид допустимото временно отклонение за съвместно финансирани проекти. През 2015 г. съществува риск от значително отклонение от изискваната структурна корекция, като се вземе предвид необходимото компенсиране на временното отклонение, допустимо за съвместно финансирани проекти. Освен това се прогнозира Румъния да се отклони от показателя за разходите през 2015 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Конвергентната програма носи рискове от значително отклонение от изискванията на предпазните мерки за 2015 г. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е да се достигне средносрочната цел за структурен дефицит в размер на 1 % от БВП през 2015 г., което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж, и след това да се запази съществуващото положение. През 2014 г. Румъния се ползва от допустимата във връзка със съвместно финансирани проекти възможност за временно отклонение от плана за корекции, насочени към постигане на средносрочната цел. Временното отклонение следва да бъде компенсирано през следващата година. В Конвергентната програма е предвидено стабилизиране на (преизчисленото) структурно салдо през 2014 г. и подобрение с 0,8 % от БВП през 2015 г. Прогнозира се разходите да нараснат с темпо, което е в съответствие с целевия показател за разходите през 2014 г. и 2015 г. Прогнозира се съотношението на дълга към БВП да достигне 40 % през 2015 г. и да намалее през периода 2016—2017 г. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в Конвергентната програма, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е реалистичен. Като цяло той съответства на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. Прогнозираният потенциален БВП, заложен в Конвергентната програма, обаче е малко по-висок предимно вследствие на по-оптимистичните перспективи за пазара на труда. Бюджетните планове за 2014 г. са изложени на низходящи рискове, свързани с контрола върху разходите и събираемостта на данъците, която е по-ниска от предвидената. Освен това за 2015 г. и след нея не са посочени все още мерките, стоящи в основата на предложения фискален план.

Съгласно прогнозата на Комисията, въпреки малко влошаване на структурното салдо през 2014 г., Румъния спазва Пакта за стабилност и растеж през 2014 г., като се има предвид допустимото временно отклонение за съвместно финансирани проекти. През 2015 г. съществува риск от значително отклонение от изискваната структурна корекция, като се вземе предвид необходимото компенсиране на временното отклонение, допустимо за съвместно финансирани проекти. Освен това се прогнозира Румъния да се отклони от показателя за разходите през 2015 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че Конвергентната програма носи рискове от значително отклонение от изискванията на предпазните мерки за 2015 г.

| (10) | Данъчните измами и избягването на данъци в областта на ДДС, включително що се касае до трансграничните схеми, акцизите, социалноосигурителните вноски и подоходното облагане, продължават да бъдат значително предизвикателство. Осезаемият напредък в борбата с недекларирания труд е ограничен, същевременно ефективността на стратегията за спазване на данъчното законодателство е възпрепятствана от липсата на реалистични и обвързващи мерки по прилагането и от недостатъчната концентрация върху превенцията. Продължава осъществяването на реформа за повишаване на ефикасността на данъчната администрация; трансграничното административно сътрудничество, особено в областта на ДДС, продължава да бъде слабо. Данъчната тежест върху получаващите ниски и средни заплати продължава да е висока и насърчава недекларирания труд и заниженото деклариране на доходи. Известен напредък бе отбелязан в областта на екологичните данъци, тъй като системата за данъчно облагане на превозните средства бе подобрена, а акцизите върху горивата бяха увеличени и сега подлежат на автоматична индексация. Румъния е изправена пред дългосрочни рискове, свързани с устойчивостта, предимно вследствие на разходите, свързани със застаряването на населението. Съществува загриженост по отношение на устойчивостта и адекватността на пенсионната система поради ниското съотношение на заетите вносители на осигуровки спрямо хората, получаващи пенсии. Румъния предприе стъпки за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените от 2035 г. нататък. |
| --- | --- |

(10)

Данъчните измами и избягването на данъци в областта на ДДС, включително що се касае до трансграничните схеми, акцизите, социалноосигурителните вноски и подоходното облагане, продължават да бъдат значително предизвикателство. Осезаемият напредък в борбата с недекларирания труд е ограничен, същевременно ефективността на стратегията за спазване на данъчното законодателство е възпрепятствана от липсата на реалистични и обвързващи мерки по прилагането и от недостатъчната концентрация върху превенцията. Продължава осъществяването на реформа за повишаване на ефикасността на данъчната администрация; трансграничното административно сътрудничество, особено в областта на ДДС, продължава да бъде слабо. Данъчната тежест върху получаващите ниски и средни заплати продължава да е висока и насърчава недекларирания труд и заниженото деклариране на доходи. Известен напредък бе отбелязан в областта на екологичните данъци, тъй като системата за данъчно облагане на превозните средства бе подобрена, а акцизите върху горивата бяха увеличени и сега подлежат на автоматична индексация. Румъния е изправена пред дългосрочни рискове, свързани с устойчивостта, предимно вследствие на разходите, свързани със застаряването на населението. Съществува загриженост по отношение на устойчивостта и адекватността на пенсионната система поради ниското съотношение на заетите вносители на осигуровки спрямо хората, получаващи пенсии. Румъния предприе стъпки за изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените от 2035 г. нататък.

| (11) | Неефикасното използване на ресурсите и слабото управление увеличават риска за фискалната устойчивост в сектора на здравеопазването. Широко разпространените неофициални плащания в сектора на общественото здравеопазване са допълнителна пречка пред достъпността, ефективността и качеството на системата. Реформите, насочени към подобряването на ефективността на сектора на здравеопазването и на неговата фискална устойчивост са започнали, но са необходими постоянни усилия. Някои от мерките се забавят и страдат от недостатъчно финансиране и от слабия капацитет на службите. Ограничаването на прекомерното използване на болничното лечение и засилването на първичните грижи и системите на препращане ще увеличат икономическата ефективност. Започнати са допълнителни реформи в системата на здравеопазването, насочени към подобряване на здравето на населението чрез насърчаване, наред с друго, на справедлив достъп до качествени здравни услуги. |
| --- | --- |

(11)

Неефикасното използване на ресурсите и слабото управление увеличават риска за фискалната устойчивост в сектора на здравеопазването. Широко разпространените неофициални плащания в сектора на общественото здравеопазване са допълнителна пречка пред достъпността, ефективността и качеството на системата. Реформите, насочени към подобряването на ефективността на сектора на здравеопазването и на неговата фискална устойчивост са започнали, но са необходими постоянни усилия. Някои от мерките се забавят и страдат от недостатъчно финансиране и от слабия капацитет на службите. Ограничаването на прекомерното използване на болничното лечение и засилването на първичните грижи и системите на препращане ще увеличат икономическата ефективност. Започнати са допълнителни реформи в системата на здравеопазването, насочени към подобряване на здравето на населението чрез насърчаване, наред с друго, на справедлив достъп до качествени здравни услуги.

| (12) | Основни предизвикателства пред румънския пазар на труда продължават да бъдат високата неактивност, недостатъчното използване на потенциала от работна ръка и нуждата от повишаването на качеството и производителността на работната сила. Качеството на обществените услуги за търсене на работа и преквалификация е все още ниско, въпреки че са предприети мерки с малък обхват. Ограничените ресурси на публичната служба за заетост и липсата на измерване на резултатите от дейността ограничават ефикасното предоставяне на персонализирани услуги на търсещите работа и на работодателите и интеграцията на активните и пасивните политики на пазара на труда. Процентът на младежите в Румъния, които не са ангажирани с трудова дейност, образование или обучение, е висок и нараства (17,3 % през 2013 г.). Приемането на национална стратегия за активен живот на възрастните хора в подкрепа на повишаването на равнището на заетост на по-възрастните работници бе забавено и е насрочено за края на 2014 г. |
| --- | --- |

(12)

Основни предизвикателства пред румънския пазар на труда продължават да бъдат високата неактивност, недостатъчното използване на потенциала от работна ръка и нуждата от повишаването на качеството и производителността на работната сила. Качеството на обществените услуги за търсене на работа и преквалификация е все още ниско, въпреки че са предприети мерки с малък обхват. Ограничените ресурси на публичната служба за заетост и липсата на измерване на резултатите от дейността ограничават ефикасното предоставяне на персонализирани услуги на търсещите работа и на работодателите и интеграцията на активните и пасивните политики на пазара на труда. Процентът на младежите в Румъния, които не са ангажирани с трудова дейност, образование или обучение, е висок и нараства (17,3 % през 2013 г.). Приемането на национална стратегия за активен живот на възрастните хора в подкрепа на повишаването на равнището на заетост на по-възрастните работници бе забавено и е насрочено за края на 2014 г.

| (13) | Не съществуват прозрачни насоки относно определянето на минималната работна заплата, в което се включват социалните партньори, за да подкрепят заетостта и конкурентоспособността и за да защитят трудовите доходи по устойчив начин. |
| --- | --- |

(13)

Не съществуват прозрачни насоки относно определянето на минималната работна заплата, в което се включват социалните партньори, за да подкрепят заетостта и конкурентоспособността и за да защитят трудовите доходи по устойчив начин.

| (14) | Реформата на образованието от 2011 г., с която бе установена дългосрочна програма за подобряване на качеството на образованието на всички нива, все още не функционира поради недостиг на финансови и човешки ресурси. След западането на професионалното образование и обучение през изминалите 20 години няколко реформи и пилотни проекти бяха започнати през последните години, но наличността на професионалното образование и обучение, неговото значение за пазара на труда и ангажиментът на предприятията към процеса на учене на работното място и към чиракуванията остават ограничени. Несъответствията между търсените и предлаганите умения сред завършилите висше образование продължават да съществуват, а връзката между предприятията и академичните среди остава слаба, доказателства за което са високото равнище на безработица и фактът, че много от завършилите университет лица са заети в професии, които не съответстват на тяхното обучение, или на работни места, които изискват по-ниска степен на квалификация. Участието в дейности по учене през целия живот продължава да бъде едно от най-ниските в Съюза. Процентът на преждевременно напускащите училище продължава да бъде един от най-високите в Съюза и понастоящем е по-висок от процента отпреди 2010 г., като особено засегнати са ромите. Заетостта при жените се възпрепятства от слабото предлагане и ограничения достъп до качествени детски заведения на приемливи цени, особено за децата на възраст от 0 до 3 години. |
| --- | --- |

(14)

Реформата на образованието от 2011 г., с която бе установена дългосрочна програма за подобряване на качеството на образованието на всички нива, все още не функционира поради недостиг на финансови и човешки ресурси. След западането на професионалното образование и обучение през изминалите 20 години няколко реформи и пилотни проекти бяха започнати през последните години, но наличността на професионалното образование и обучение, неговото значение за пазара на труда и ангажиментът на предприятията към процеса на учене на работното място и към чиракуванията остават ограничени. Несъответствията между търсените и предлаганите умения сред завършилите висше образование продължават да съществуват, а връзката между предприятията и академичните среди остава слаба, доказателства за което са високото равнище на безработица и фактът, че много от завършилите университет лица са заети в професии, които не съответстват на тяхното обучение, или на работни места, които изискват по-ниска степен на квалификация. Участието в дейности по учене през целия живот продължава да бъде едно от най-ниските в Съюза. Процентът на преждевременно напускащите училище продължава да бъде един от най-високите в Съюза и понастоящем е по-висок от процента отпреди 2010 г., като особено засегнати са ромите. Заетостта при жените се възпрепятства от слабото предлагане и ограничения достъп до качествени детски заведения на приемливи цени, особено за децата на възраст от 0 до 3 години.

| (15) | Намаляването на бедността продължава да бъде основно предизвикателство. Независимо че положението на заетостта е относително стабилно, брутните доходи на домакинствата намаляват и неравенството по отношение на доходите се увеличава. Семействата с деца са особено засегнати в това отношение. Бе отбелязан само ограничен напредък в ускоряването на прехода от институционални грижи към алтернативни грижи за децата, лишени от родителски грижи. Броят на хората с увреждания в големи институции за настаняване все още е висок, а общностните услуги в полза на хората с увреждания не са достатъчно развити. Ниската степен на въвеждане, обхват и адекватност на социалните помощи остава предизвикателство за тяхната ефективност по отношение на намаляването на бедността. Планираното за 2015 г. въвеждане на минимален доход за включване, съчетаващ съществуващите три вида социални помощи (гарантирания минимален доход, семейните надбавки и помощите за отопление) бе забавено. Изпълнението на националната стратегия за интегриране на ромите започна през 2012 г., но отделените средства за изпълнението на ключови планове за действие бяха недостатъчни и резултатите бяха скромни. Преработването на стратегията и изпълнението на преработените планове за действие са забавени. |
| --- | --- |

(15)

Намаляването на бедността продължава да бъде основно предизвикателство. Независимо че положението на заетостта е относително стабилно, брутните доходи на домакинствата намаляват и неравенството по отношение на доходите се увеличава. Семействата с деца са особено засегнати в това отношение. Бе отбелязан само ограничен напредък в ускоряването на прехода от институционални грижи към алтернативни грижи за децата, лишени от родителски грижи. Броят на хората с увреждания в големи институции за настаняване все още е висок, а общностните услуги в полза на хората с увреждания не са достатъчно развити. Ниската степен на въвеждане, обхват и адекватност на социалните помощи остава предизвикателство за тяхната ефективност по отношение на намаляването на бедността. Планираното за 2015 г. въвеждане на минимален доход за включване, съчетаващ съществуващите три вида социални помощи (гарантирания минимален доход, семейните надбавки и помощите за отопление) бе забавено. Изпълнението на националната стратегия за интегриране на ромите започна през 2012 г., но отделените средства за изпълнението на ключови планове за действие бяха недостатъчни и резултатите бяха скромни. Преработването на стратегията и изпълнението на преработените планове за действие са забавени.

| (16) | Слабият капацитет на публичната администрация да разработва и прилага политики остава ключово предизвикателство за Румъния, като възпрепятства цялостното развитие на страната, бизнес средата и капацитета за публични инвестиции, а същевременно не позволява предоставянето на публични услуги с достатъчно качество. Структурните причини, които доведоха до ниския административен капацитет, бяха анализирани през 2013 г. Въз основа на този анализ в момента се изготвя стратегия за периода 2014—2020 г. относно укрепването на публичната администрация, която се очаква да бъде завършена до средата на 2014 г. |
| --- | --- |

(16)

Слабият капацитет на публичната администрация да разработва и прилага политики остава ключово предизвикателство за Румъния, като възпрепятства цялостното развитие на страната, бизнес средата и капацитета за публични инвестиции, а същевременно не позволява предоставянето на публични услуги с достатъчно качество. Структурните причини, които доведоха до ниския административен капацитет, бяха анализирани през 2013 г. Въз основа на този анализ в момента се изготвя стратегия за периода 2014—2020 г. относно укрепването на публичната администрация, която се очаква да бъде завършена до средата на 2014 г.

| (17) | Въпреки отбелязания важен напредък процентът на усвояване на средства от ЕС продължава да бъде един от най-ниските в Съюза. Слабостта на системите за управление и контрол и на практиките в областта на обществените поръчки в продължение на дълъг период от време може да окаже отрицателно въздействие върху подготовката и изпълнението на следващото поколение програми. Стратегическото планиране и определянето на приоритетите на политиката на централно равнище на управление, както и определянето на приоритетите на политиката и многогодишното бюджетно планиране на равнището на ресорните министерства със значими инвестиционни портфейли продължава да бъде предизвикателство. Законодателството в областта на обществените поръчки не е стабилно и последователно. Институционалната структура, характеризираща се с множество участници и често припокриващи се отговорности, не разполага с възможност да преодолява недостатъците и да предоставя насоки на възлагащите органи. Корупция и конфликти на интереси продължават да бъдат причини за безпокойство за възлагащите органи. Очаква се до края на 2014 г. да започне да действа система за предварителна проверка за конфликти на интереси при процеса на възлагане на договори за обществени поръчки. |
| --- | --- |

(17)

Въпреки отбелязания важен напредък процентът на усвояване на средства от ЕС продължава да бъде един от най-ниските в Съюза. Слабостта на системите за управление и контрол и на практиките в областта на обществените поръчки в продължение на дълъг период от време може да окаже отрицателно въздействие върху подготовката и изпълнението на следващото поколение програми. Стратегическото планиране и определянето на приоритетите на политиката на централно равнище на управление, както и определянето на приоритетите на политиката и многогодишното бюджетно планиране на равнището на ресорните министерства със значими инвестиционни портфейли продължава да бъде предизвикателство. Законодателството в областта на обществените поръчки не е стабилно и последователно. Институционалната структура, характеризираща се с множество участници и често припокриващи се отговорности, не разполага с възможност да преодолява недостатъците и да предоставя насоки на възлагащите органи. Корупция и конфликти на интереси продължават да бъдат причини за безпокойство за възлагащите органи. Очаква се до края на 2014 г. да започне да действа система за предварителна проверка за конфликти на интереси при процеса на възлагане на договори за обществени поръчки.

| (18) | Ниското качество на подзаконовите нормативни актове и липсата на прозрачност и предвидимост на регулаторната рамка поставят пречки пред предприятията и гражданите. Процедурите за получаване на електричество и на разрешителни за строеж и за плащане на данъци все още са сложни. Допълнително предизвикателство пред бизнес средата в Румъния представлява неяснотата, свързана с правото на собственост върху земя, по-малко от 50 % от недвижимите имоти са вписани в системата на поземления регистър и само около 15 % от документите относно недвижима собственост са проверени и регистрирани по електронен път. Румъния постигна известен напредък в подобряването на качеството, независимостта и ефикасността на правосъдната система и в борбата срещу корупцията, но проблемите, свързани с правосъдната система продължават да предизвикват безпокойство за предприятията, търсещи ефективна правна защита. Съпротивата срещу приемането на етични норми и на мерки за борба с корупцията на политическо и административно равнище продължава да бъде силна. |
| --- | --- |

(18)

Ниското качество на подзаконовите нормативни актове и липсата на прозрачност и предвидимост на регулаторната рамка поставят пречки пред предприятията и гражданите. Процедурите за получаване на електричество и на разрешителни за строеж и за плащане на данъци все още са сложни. Допълнително предизвикателство пред бизнес средата в Румъния представлява неяснотата, свързана с правото на собственост върху земя, по-малко от 50 % от недвижимите имоти са вписани в системата на поземления регистър и само около 15 % от документите относно недвижима собственост са проверени и регистрирани по електронен път. Румъния постигна известен напредък в подобряването на качеството, независимостта и ефикасността на правосъдната система и в борбата срещу корупцията, но проблемите, свързани с правосъдната система продължават да предизвикват безпокойство за предприятията, търсещи ефективна правна защита. Съпротивата срещу приемането на етични норми и на мерки за борба с корупцията на политическо и административно равнище продължава да бъде силна.

| (19) | Регулирането на цените на пазара за електроенергия за промишлени клиенти бе премахнато през 2013 г. и постепенното премахване на регулирането на цените на газта и електричеството е в ход. В тези сектори съществува сериозно предизвикателство по отношение на ефективността и прозрачността на управлението на държавните предприятия. Очаква се дерегулирането на цените на енергията да създаде стимули за засилване на енергийната ефективност, въпреки че са нужни конкретни мерки и ресурсни ангажименти за допълнително подобряване на енергийната ефективност в жилищния сектор, топлофикационния сектор, промишления сектор и в сектора на градския транспорт. Интеграцията на румънските пазари на електроенергия и газ в пазарите на ЕС остава непълна и продължават да съществуват съществени пречки пред създаването на трансгранични газови мрежи, което би допринесло за диверсификацията на доставките. |
| --- | --- |

(19)

Регулирането на цените на пазара за електроенергия за промишлени клиенти бе премахнато през 2013 г. и постепенното премахване на регулирането на цените на газта и електричеството е в ход. В тези сектори съществува сериозно предизвикателство по отношение на ефективността и прозрачността на управлението на държавните предприятия. Очаква се дерегулирането на цените на енергията да създаде стимули за засилване на енергийната ефективност, въпреки че са нужни конкретни мерки и ресурсни ангажименти за допълнително подобряване на енергийната ефективност в жилищния сектор, топлофикационния сектор, промишления сектор и в сектора на градския транспорт. Интеграцията на румънските пазари на електроенергия и газ в пазарите на ЕС остава непълна и продължават да съществуват съществени пречки пред създаването на трансгранични газови мрежи, което би допринесло за диверсификацията на доставките.

| (20) | Недоразвитата основна транспортна инфраструктура продължава да бъде основна пречка пред растежа в Румъния. Голямото разрастване на парка с превозни средства и ниското качество на пътната инфраструктура поставят пречки за предприятията и икономиката. Лошата поддръжка на железопътната мрежа има вредни последици за безопасността и надеждността. Потенциалът на транспорта на товари по вътрешните водни пътища далеч не е оползотворен напълно, особено по река Дунав. Неефективното и непрозрачното управление на държавните предприятия в транспортния сектор възпрепятства развитието на мрежови инфраструктури. |
| --- | --- |

(20)

Недоразвитата основна транспортна инфраструктура продължава да бъде основна пречка пред растежа в Румъния. Голямото разрастване на парка с превозни средства и ниското качество на пътната инфраструктура поставят пречки за предприятията и икономиката. Лошата поддръжка на железопътната мрежа има вредни последици за безопасността и надеждността. Потенциалът на транспорта на товари по вътрешните водни пътища далеч не е оползотворен напълно, особено по река Дунав. Неефективното и непрозрачното управление на държавните предприятия в транспортния сектор възпрепятства развитието на мрежови инфраструктури.

| (21) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Румъния. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Румъния, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—8 по-долу.

| (22) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 2 по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 2 по-долу.

ПРЕПОРЪЧВА на Румъния да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да изпълни програмата за финансова помощ на ЕС/МВФ, като вземе изцяло предвид политическите условия, включени в Меморандума за разбирателство от 6 ноември 2013 г. и последващите допълнения към него, които допълват и подкрепят изпълнението на настоящите специфични за държавата препоръки. |
| --- | --- |

1.

Да изпълни програмата за финансова помощ на ЕС/МВФ, като вземе изцяло предвид политическите условия, включени в Меморандума за разбирателство от 6 ноември 2013 г. и последващите допълнения към него, които допълват и подкрепят изпълнението на настоящите специфични за държавата препоръки.

| 2. | Да изпълни бюджетната стратегия за 2014 г., да засили значително бюджетната консолидация, за да осигури постигане на средносрочната цел през 2015 г. в съответствие с ангажиментите съгласно програмата за помощ за платежния баланс и както е отразено в Конвергентната програма за 2014 г., по-специално като уточни конкретните действия, на които тя се основава, и да се придържа към средносрочната цел след нейното постигане. Да подобри събирането на данъци, като продължи да изпълнява всеобхватна стратегия за спазване на данъчното законодателство и засили усилията за намаляване на измамите с ДДС. Да се бори срещу недекларирания труд. Да намали данъчното бреме за получаващите ниски и средни заплати по неутрален за бюджета начин. Да завърши пенсионната реформа, започната през 2010 г. чрез изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените. |
| --- | --- |

2.

Да изпълни бюджетната стратегия за 2014 г., да засили значително бюджетната консолидация, за да осигури постигане на средносрочната цел през 2015 г. в съответствие с ангажиментите съгласно програмата за помощ за платежния баланс и както е отразено в Конвергентната програма за 2014 г., по-специално като уточни конкретните действия, на които тя се основава, и да се придържа към средносрочната цел след нейното постигане. Да подобри събирането на данъци, като продължи да изпълнява всеобхватна стратегия за спазване на данъчното законодателство и засили усилията за намаляване на измамите с ДДС. Да се бори срещу недекларирания труд. Да намали данъчното бреме за получаващите ниски и средни заплати по неутрален за бюджета начин. Да завърши пенсионната реформа, започната през 2010 г. чрез изравняване на пенсионната възраст за мъжете и жените.

| 3. | Да ускори реформите в здравния сектор за увеличаване на неговата ефективност, качество и достъпност, включително за лицата в неравностойно положение и за отдалечените и изолирани общности. Да засили усилията за предотвратяване на неофициалните плащания, включително посредством подходящи системи за управление и контрол. |
| --- | --- |

3.

Да ускори реформите в здравния сектор за увеличаване на неговата ефективност, качество и достъпност, включително за лицата в неравностойно положение и за отдалечените и изолирани общности. Да засили усилията за предотвратяване на неофициалните плащания, включително посредством подходящи системи за управление и контрол.

| 4. | Да засили активните мерки за пазара на труда и капацитета на Националната агенция по заетостта. Да обърне специално внимание на повишаването на активността на нерегистрираните в бюрата по труда младежи. Да засили мерките за насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Да установи, в консултация със социалните партньори, ясни правила относно определянето на минималната работна заплата, които да отчитат икономическите условия и условията на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.

Да засили активните мерки за пазара на труда и капацитета на Националната агенция по заетостта. Да обърне специално внимание на повишаването на активността на нерегистрираните в бюрата по труда младежи. Да засили мерките за насърчаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Да установи, в консултация със социалните партньори, ясни правила относно определянето на минималната работна заплата, които да отчитат икономическите условия и условията на пазара на труда.

| 5. | Да повиши качеството и достъпа до професионално образование и обучение, чиракуване, висше образование и учене през целия живот и да ги адаптира към нуждите на пазара на труда. Да осигури по-добър достъп до образование и грижи в ранна детска възраст. |
| --- | --- |

5.

Да повиши качеството и достъпа до професионално образование и обучение, чиракуване, висше образование и учене през целия живот и да ги адаптира към нуждите на пазара на труда. Да осигури по-добър достъп до образование и грижи в ранна детска възраст.

| 6. | С цел намаляване на бедността, да повиши ефикасността и ефективността на социалните трансфери, особено за децата, и да продължи реформата на социалното подпомагане, като засили връзките му с мерки за активизиране. Да увеличи усилията за прилагане на предвидените мерки в подкрепа на интеграцията на ромите на пазара на труда, да увеличи посещаването на училище и да ограничи преждевременното му напускане посредством партньорски подход и стабилен механизъм за мониторинг. |
| --- | --- |

6.

С цел намаляване на бедността, да повиши ефикасността и ефективността на социалните трансфери, особено за децата, и да продължи реформата на социалното подпомагане, като засили връзките му с мерки за активизиране. Да увеличи усилията за прилагане на предвидените мерки в подкрепа на интеграцията на ромите на пазара на труда, да увеличи посещаването на училище и да ограничи преждевременното му напускане посредством партньорски подход и стабилен механизъм за мониторинг.

| 7. | Да увеличи усилията за засилване на капацитета на публичната администрация, по-специално чрез подобряване на ефикасността, управлението на човешките ресурси, инструментите за вземане на решения и координацията на различните равнища на управление и между тях и чрез повишаване на прозрачността, етиката и отчетността. Да ускори усвояването на средствата от ЕС, да засили системите за управление и контрол и да подобри капацитета за стратегическо планиране, включително неговия многогодишен бюджетен елемент. Да вземе мерки за отстраняване на трайните недостатъци в областта на обществените поръчки. Да продължава да подобрява качеството и ефикасността на съдебната система, да води борба срещу корупцията на всички равнища и да осигурява ефективно изпълнение на съдебните решения. |
| --- | --- |

7.

Да увеличи усилията за засилване на капацитета на публичната администрация, по-специално чрез подобряване на ефикасността, управлението на човешките ресурси, инструментите за вземане на решения и координацията на различните равнища на управление и между тях и чрез повишаване на прозрачността, етиката и отчетността. Да ускори усвояването на средствата от ЕС, да засили системите за управление и контрол и да подобри капацитета за стратегическо планиране, включително неговия многогодишен бюджетен елемент. Да вземе мерки за отстраняване на трайните недостатъци в областта на обществените поръчки. Да продължава да подобрява качеството и ефикасността на съдебната система, да води борба срещу корупцията на всички равнища и да осигурява ефективно изпълнение на съдебните решения.

| 8. | Да насърчи конкуренцията и ефективността в енергийната и транспортната промишленост. Да ускори реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в транспортния и енергийния сектор и да повиши тяхната ефективност. Да подобри и рационализира политиките за енергийна ефективност. Да подобри трансграничната интеграция на енергийните мрежи и приоритетно да създаде възможности за подаване на газ в обратна посока в междусистемните газопреносни връзки. |
| --- | --- |

8.

Да насърчи конкуренцията и ефективността в енергийната и транспортната промишленост. Да ускори реформата на корпоративното управление на държавните предприятия в транспортния и енергийния сектор и да повиши тяхната ефективност. Да подобри и рационализира политиките за енергийна ефективност. Да подобри трансграничната интеграция на енергийните мрежи и приоритетно да създаде възможности за подаване на газ в обратна посока в междусистемните газопреносни връзки.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P.C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите членки за 2014 г. (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 67.

3

(4)  Решение 2013/531/ЕС на Съвета от 22 октомври 2013 година за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ от Съюза на Румъния (ОВ L 286, 29.10.2013 г., стр. 1).

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/115 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/115

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Словения за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Словения за 2014 г.

2014/C 247/22

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т.нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и на еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Словения за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Словения за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта на бюджетен план на Словения за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Словения за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Словения за периода 2012—2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта на бюджетен план на Словения за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. На 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие също така Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. На 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие също така Доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Словения ще бъде една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от своя задълбочен преглед за Словения, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Словения продължава да среща прекомерни макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими непрекъснати и решителни политически действия. Макар дисбалансите да бяха коригирани през 2013 г. чрез макроикономическо приспособяване и политически действия от страна на Словения, размерът на необходимата корекция показва, че все още са налице значителни рискове. По-конкретно рискът, произтичащ от икономическата структура, характеризираща се със слабо корпоративно управление, високата степен на държавна намеса в икономиката, загубите на разходна конкурентоспособност, непогасените дългове на предприятията и значителното увеличение на държавния дълг, заслужава много голямо внимание. Въпреки че бе постигнат значителен напредък в оздравяването на счетоводните баланси на банките, все още са необходими решителни действия по отношение на пълното прилагане на всеобхватна стратегия за банковия сектор, включително преструктуриране, приватизация и засилен надзор. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от своя задълбочен преглед за Словения, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че Словения продължава да среща прекомерни макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими непрекъснати и решителни политически действия. Макар дисбалансите да бяха коригирани през 2013 г. чрез макроикономическо приспособяване и политически действия от страна на Словения, размерът на необходимата корекция показва, че все още са налице значителни рискове. По-конкретно рискът, произтичащ от икономическата структура, характеризираща се със слабо корпоративно управление, високата степен на държавна намеса в икономиката, загубите на разходна конкурентоспособност, непогасените дългове на предприятията и значителното увеличение на държавния дълг, заслужава много голямо внимание. Въпреки че бе постигнат значителен напредък в оздравяването на счетоводните баланси на банките, все още са необходими решителни действия по отношение на пълното прилагане на всеобхватна стратегия за банковия сектор, включително преструктуриране, приватизация и засилен надзор.

| (8) | На 5 март 2014 г. Комисията изпрати на Словения независима препоръка, в която към властите се отправя искане да положат допълнителни усилия, за да гарантират пълното спазване на препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, и да докладват за допълнителните мерки в отделна част на програмата за стабилност за 2014 г. |
| --- | --- |

(8)

На 5 март 2014 г. Комисията изпрати на Словения независима препоръка, в която към властите се отправя искане да положат допълнителни усилия, за да гарантират пълното спазване на препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, и да докладват за допълнителните мерки в отделна част на програмата за стабилност за 2014 г.

| (9) | На 15 април 2014 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 24 април 2014 г. — своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(9)

На 15 април 2014 г. Словения представи своята национална програма за реформи за 2014 г., а на 24 април 2014 г. — своята програма за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (10) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се коригира прекомерния дефицит до 2015 г. и да се достигне средносрочната цел до 2017 г. С програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел за балансиран бюджет, която е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. При все това, не се очаква (преизчисленото) структурно салдо да достигне средносрочната цел до 2017 г. С програмата за стабилност се планира да се доведе размера на дефицита под 3 % от БВП за 2015 г., в съответствие с целта, установена в препоръката за процедурата при прекомерния дефицит. След 2015 г. в програмата за стабилност се предвижда стабилно намаление на дефицита, преди да се постигне излишък от 0,3 % от БВП през 2018 г. В програмата за стабилност се предвижда държавният дълг да достигне връхната си точка от 81,1 % от БВП през 2015 г., преди да спадне до 76 % през 2016 г. Като цяло, бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий, който лежи в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, и който е изготвен от независим орган (Института за макроикономически анализ и развитие), има предпазлив характер. В програмата за стабилност са идентифицирани някои допълнителни мерки, които спомагат за преодоляване несъответствието във връзка с необходимото фискално усилие. Въз основа на това се счита, че програмата за стабилност частично е отговорила на независимата препоръка на Комисията. При все това продължава да е налице риск от постигане на по-ниски резултати, тъй като мерките, които са в основата на програмата за стабилност, не са достатъчно подробно описани, и много от тях все още предстои да бъдат приети.
  Всяка нужда от потенциална допълнителна банкова рекапитализация, произтичаща от анализа на качеството на активите и стрес теста в Словения през 2013 г., ще увеличи бюджетния дефицит и съотношението на държавния дълг към БВП, докато всякакви приходи от успешната приватизация на притежавани от държавата образувания или банки, които не са включени в прогнозите на програмата, ще намалят държавния дълг. Въз основа на прогнозата на Комисията, фискалната корекция през периода 2013—2014 г. е по-ниска с 1,4 % от БВП спрямо (коригираната) промяна в структурното салдо и с 0,5 % от БВП спрямо съвкупността от изискваните мерки, определени като необходими по времето на отправянето на препоръката за процедурата при прекомерен дефицит. За 2015 г., докато в програмата за стабилност се прогнозира дефицит в съответствие с препоръката за процедурата при прекомерния дефицит, в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. е определен дефицит от 3,1 % от БВП. |
| --- | --- |

(10)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е да се коригира прекомерния дефицит до 2015 г. и да се достигне средносрочната цел до 2017 г. С програмата за стабилност се потвърждава предишната средносрочна цел за балансиран бюджет, която е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. При все това, не се очаква (преизчисленото) структурно салдо да достигне средносрочната цел до 2017 г. С програмата за стабилност се планира да се доведе размера на дефицита под 3 % от БВП за 2015 г., в съответствие с целта, установена в препоръката за процедурата при прекомерния дефицит. След 2015 г. в програмата за стабилност се предвижда стабилно намаление на дефицита, преди да се постигне излишък от 0,3 % от БВП през 2018 г. В програмата за стабилност се предвижда държавният дълг да достигне връхната си точка от 81,1 % от БВП през 2015 г., преди да спадне до 76 % през 2016 г. Като цяло, бюджетната стратегия, очертана в програмата за стабилност, е в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий, който лежи в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, и който е изготвен от независим орган (Института за макроикономически анализ и развитие), има предпазлив характер. В програмата за стабилност са идентифицирани някои допълнителни мерки, които спомагат за преодоляване несъответствието във връзка с необходимото фискално усилие. Въз основа на това се счита, че програмата за стабилност частично е отговорила на независимата препоръка на Комисията. При все това продължава да е налице риск от постигане на по-ниски резултати, тъй като мерките, които са в основата на програмата за стабилност, не са достатъчно подробно описани, и много от тях все още предстои да бъдат приети.

Всяка нужда от потенциална допълнителна банкова рекапитализация, произтичаща от анализа на качеството на активите и стрес теста в Словения през 2013 г., ще увеличи бюджетния дефицит и съотношението на държавния дълг към БВП, докато всякакви приходи от успешната приватизация на притежавани от държавата образувания или банки, които не са включени в прогнозите на програмата, ще намалят държавния дълг. Въз основа на прогнозата на Комисията, фискалната корекция през периода 2013—2014 г. е по-ниска с 1,4 % от БВП спрямо (коригираната) промяна в структурното салдо и с 0,5 % от БВП спрямо съвкупността от изискваните мерки, определени като необходими по времето на отправянето на препоръката за процедурата при прекомерен дефицит. За 2015 г., докато в програмата за стабилност се прогнозира дефицит в съответствие с препоръката за процедурата при прекомерния дефицит, в прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г. е определен дефицит от 3,1 % от БВП.

| (11) | Освен това, въз основа на прогнозата, фискалната корекция, измерена както чрез (коригираната) промяна в структурното салдо, така и чрез основния набор от дискреционни мерки, които следва да бъдат приложени, се очаква да бъде в известна степен недостатъчна спрямо нивото, препоръчано от Съвета за 2015 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (EО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че са необходими допълнителни усилия, през 2014 г. и след това, с цел да се гарантира пълното спазване на препоръката за процедурата при прекомерния дефицит, включително изискваната структурна корекция. |
| --- | --- |

(11)

Освен това, въз основа на прогнозата, фискалната корекция, измерена както чрез (коригираната) промяна в структурното салдо, така и чрез основния набор от дискреционни мерки, които следва да бъдат приложени, се очаква да бъде в известна степен недостатъчна спрямо нивото, препоръчано от Съвета за 2015 г. Въз основа на своята оценка на програмата за стабилност и прогнозата на Комисията, съгласно Регламент (EО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че са необходими допълнителни усилия, през 2014 г. и след това, с цел да се гарантира пълното спазване на препоръката за процедурата при прекомерния дефицит, включително изискваната структурна корекция.

| (12) | По отношение на фискалните правила, през 2013 г. Парламентът одобри конституционно основание за създаване на правило за салдото/излишъка на консолидирания държавен бюджет в структурно отношение. При все това, необходимото законодателство за прилагането му, а именно законът за публичните финанси, който се очакваше да влезе в сила до ноември 2013 г., все още предстои да бъде приет. По-специално, трябва да се установи необходимото правно основание, с цел да се определи ролята, мандата и независимостта на един функциониращ фискален съвет. При навременното завършване на цялостния преглед на разходите на всички ползватели на бюджета в ключовата област на разходите за здравеопазване може да се набележат мерки, които да положат основата на фискалната консолидация, както и да се набележат възможности за увеличаване на ефикасността и разходната ефективност. |
| --- | --- |

(12)

По отношение на фискалните правила, през 2013 г. Парламентът одобри конституционно основание за създаване на правило за салдото/излишъка на консолидирания държавен бюджет в структурно отношение. При все това, необходимото законодателство за прилагането му, а именно законът за публичните финанси, който се очакваше да влезе в сила до ноември 2013 г., все още предстои да бъде приет. По-специално, трябва да се установи необходимото правно основание, с цел да се определи ролята, мандата и независимостта на един функциониращ фискален съвет. При навременното завършване на цялостния преглед на разходите на всички ползватели на бюджета в ключовата област на разходите за здравеопазване може да се набележат мерки, които да положат основата на фискалната консолидация, както и да се набележат възможности за увеличаване на ефикасността и разходната ефективност.

| (13) | През 2013 г. на Словения бе препоръчано да укрепи дългосрочната устойчивост на пенсионната система и да подобри ефикасността, ефективността на разходите и качеството на сектора на дългосрочните грижи. Словения отбеляза ограничен напредък по мерките, предприети за изпълнението на тази препоръка. През април 2014 г. беше завършена оценката на пенсионната реформа от 2012 г. и първите констатации са положителни. Макар да бяха реализирани някои бюджетни икономии, нивото на пенсиите се задържа на същото равнище. Словения е изправена пред сериозни рискове, свързани с фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план, което се дължи главно на увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, съгласно демографските данни за Словения. Следователно е необходимо пенсионните системи и системите за дългосрочни грижи да бъдат реформирани в средносрочен план, ако предстои общите разходи да се стабилизират в средносрочен и дългосрочен план, като същевременно се гарантира подходящ размер на пенсиите и достъп до дългосрочни грижи. Органите на Словения планират да изготвят Бяла книга за всеобхватна пенсионна реформа. Планът за реформа на системата за полагане на дългосрочни грижи бе приет в края на 2013 г. и съответното законодателство се очаква да бъде прието до края на 2014 г. При все това, съществува риск то да бъде забавено, тъй като текущата реорганизация на здравното осигуряване изостава. |
| --- | --- |

(13)

През 2013 г. на Словения бе препоръчано да укрепи дългосрочната устойчивост на пенсионната система и да подобри ефикасността, ефективността на разходите и качеството на сектора на дългосрочните грижи. Словения отбеляза ограничен напредък по мерките, предприети за изпълнението на тази препоръка. През април 2014 г. беше завършена оценката на пенсионната реформа от 2012 г. и първите констатации са положителни. Макар да бяха реализирани някои бюджетни икономии, нивото на пенсиите се задържа на същото равнище. Словения е изправена пред сериозни рискове, свързани с фискалната устойчивост в средносрочен и дългосрочен план, което се дължи главно на увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, съгласно демографските данни за Словения. Следователно е необходимо пенсионните системи и системите за дългосрочни грижи да бъдат реформирани в средносрочен план, ако предстои общите разходи да се стабилизират в средносрочен и дългосрочен план, като същевременно се гарантира подходящ размер на пенсиите и достъп до дългосрочни грижи. Органите на Словения планират да изготвят Бяла книга за всеобхватна пенсионна реформа. Планът за реформа на системата за полагане на дългосрочни грижи бе приет в края на 2013 г. и съответното законодателство се очаква да бъде прието до края на 2014 г. При все това, съществува риск то да бъде забавено, тъй като текущата реорганизация на здравното осигуряване изостава.

| (14) | Ситуацията на пазара на труда се влоши. Безработицата достигна 10,3 % през 2013 г., а младежката безработица достигна до 21,6 % през 2013 г., като делът на младите хора, неангажирани с трудова дейност, образование или обучение, се е увеличил с 2,1 процентни пункта между 2011 г. и 2013 г. Оценката на реформата на пазара на труда, приета през 2013 г., сочи намаляване на разделението между постоянни и срочни трудови договори, макар и на фона на увеличено използване на други форми на временни договори, а ефектът от стимулите за заетост за възрастните и младите хора е все още неясен. Сегментирането на пазара на труда също е в процес на разглеждане чрез по-добро регулиране на студентския труд. В очакване на одобряването на нов законодателен акт, продължават да съществуват опасения дали в него ще се намери адекватно решение на слабостите на предишните правила. Правителството постигна ограничен напредък в прилагането на препоръката от миналата година относно минималната заплата, която продължава да бъде индексирана само спрямо инфлацията, докато законът за минималната заплата позволява индексацията спрямо други икономически условия. Бе постигнат ограничен напредък в развитието на ефективни специализирани мерки на политиката за активно участие на пазара на труда и за справяне с несъответствието на търсените и предлаганите умения. |
| --- | --- |

(14)

Ситуацията на пазара на труда се влоши. Безработицата достигна 10,3 % през 2013 г., а младежката безработица достигна до 21,6 % през 2013 г., като делът на младите хора, неангажирани с трудова дейност, образование или обучение, се е увеличил с 2,1 процентни пункта между 2011 г. и 2013 г. Оценката на реформата на пазара на труда, приета през 2013 г., сочи намаляване на разделението между постоянни и срочни трудови договори, макар и на фона на увеличено използване на други форми на временни договори, а ефектът от стимулите за заетост за възрастните и младите хора е все още неясен. Сегментирането на пазара на труда също е в процес на разглеждане чрез по-добро регулиране на студентския труд. В очакване на одобряването на нов законодателен акт, продължават да съществуват опасения дали в него ще се намери адекватно решение на слабостите на предишните правила. Правителството постигна ограничен напредък в прилагането на препоръката от миналата година относно минималната заплата, която продължава да бъде индексирана само спрямо инфлацията, докато законът за минималната заплата позволява индексацията спрямо други икономически условия. Бе постигнат ограничен напредък в развитието на ефективни специализирани мерки на политиката за активно участие на пазара на труда и за справяне с несъответствието на търсените и предлаганите умения.

| (15) | Правителството постигна значителен напредък по изпълнението на препоръките относно стабилността в банковия сектор, извършването на надежден анализ на качеството на активите и стрес тест, бързи рекапитализации и прехвърляне на необслужваните заеми към Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company). Независимо от това работата далеч не е приключила и са необходими решителни действия за финализиране и прилагане на всеобхватна стратегия за банковия сектор, както бе съобщено през декември 2013 г., включително преструктуриране, приватизация и засилен надзор. Равнището на необслужваните кредити в банковата система продължава да е високо. Поради това е важно банките да изградят вътрешен капацитет за уреждане на необслужваните кредити, включително чрез укрепване на отделите за управление на вътрешни активи и преструктуриране, да се ускори обработката на необслужваните заеми, като се максимализира стойността на възстановените суми и се запазят жизнеспособните предприятия. Всяко по-нататъшно прехвърляне на необслужвани кредити към Дружеството за управление на банкови активи трябва да бъде внимателно планирано, за да се улесни бързото и ефикасно преструктуриране на корпоративни кредити, особено в случая на сложни и взаимосвързани групови кредити. Очаква се изготвянето на всеобхватна управленска стратегия и бизнес план, които да обосноват целите на Дружеството за управление на банкови активи за обратно изкупуване. Въз основа на поуките от анализа на качеството на активите/стрес теста, се гарантират допълнителни решителни мерки за подобряване на управлението и надзора на всички банки и по-специално за тези, които остават държавна собственост, чрез засилване на управлението на риска, укрепване на процеса за одобрение на кредити и подобряване на качеството и наличието на данните, като целта е да се намали нивото на необслужваните кредити и да се ограничат бъдещите рискове. |
| --- | --- |

(15)

Правителството постигна значителен напредък по изпълнението на препоръките относно стабилността в банковия сектор, извършването на надежден анализ на качеството на активите и стрес тест, бързи рекапитализации и прехвърляне на необслужваните заеми към Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company). Независимо от това работата далеч не е приключила и са необходими решителни действия за финализиране и прилагане на всеобхватна стратегия за банковия сектор, както бе съобщено през декември 2013 г., включително преструктуриране, приватизация и засилен надзор. Равнището на необслужваните кредити в банковата система продължава да е високо. Поради това е важно банките да изградят вътрешен капацитет за уреждане на необслужваните кредити, включително чрез укрепване на отделите за управление на вътрешни активи и преструктуриране, да се ускори обработката на необслужваните заеми, като се максимализира стойността на възстановените суми и се запазят жизнеспособните предприятия. Всяко по-нататъшно прехвърляне на необслужвани кредити към Дружеството за управление на банкови активи трябва да бъде внимателно планирано, за да се улесни бързото и ефикасно преструктуриране на корпоративни кредити, особено в случая на сложни и взаимосвързани групови кредити. Очаква се изготвянето на всеобхватна управленска стратегия и бизнес план, които да обосноват целите на Дружеството за управление на банкови активи за обратно изкупуване. Въз основа на поуките от анализа на качеството на активите/стрес теста, се гарантират допълнителни решителни мерки за подобряване на управлението и надзора на всички банки и по-специално за тези, които остават държавна собственост, чрез засилване на управлението на риска, укрепване на процеса за одобрение на кредити и подобряване на качеството и наличието на данните, като целта е да се намали нивото на необслужваните кредити и да се ограничат бъдещите рискове.

| (16) | Правителството постигна ограничен напредък по изпълнението на препоръките относно корпоративното управление на държавните предприятия, които представляват една шеста от общата добавена стойност и образуват сложна система от местни банки, застрахователни групи и нефинансови предприятия (НФП) със значително кръстосано акционерно участие. Равнището на държавно влияние води до значителни рискове за публичните финанси както пряко, така и непряко, посредством задължения по гаранции. Една последователна стратегия за управление на държавните предприятия, заедно с подобрено корпоративно управление, ще създадат по-благоприятна среда за привличане на преки чуждестранни инвестиции. Въпреки че бяха предприети първи стъпки чрез съставянето на първоначален списък от 15 дружества за ускорена приватизация през май 2013 г., отбелязаният до момента напредък е недостатъчен и съществува значителен риск сроковете да не бъдат спазени. През април 2014 г. с известно закъснение беше въведено новото законодателство, което е в основата на държавния холдинг на Словения (Slovenia Sovereign Holding (SSH), което представлява средство за консолидиране на управлението на държавната собственост. Очаква се цялостна стратегия и точна класификация на основните и второстепенните активи, включително тези, предназначени за приватизация. Необходимо е да се набележат и приложат подходящи мерки, за да се гарантира процеса на преструктуриране и постигането на неговите цели, включително, наред с другото, максимизиране на възстановимата стойност за кредиторите, както и да се установи списък с най-спешните случаи на преструктуриране за бързо уреждане на необслужваните кредити. |
| --- | --- |

(16)

Правителството постигна ограничен напредък по изпълнението на препоръките относно корпоративното управление на държавните предприятия, които представляват една шеста от общата добавена стойност и образуват сложна система от местни банки, застрахователни групи и нефинансови предприятия (НФП) със значително кръстосано акционерно участие. Равнището на държавно влияние води до значителни рискове за публичните финанси както пряко, така и непряко, посредством задължения по гаранции. Една последователна стратегия за управление на държавните предприятия, заедно с подобрено корпоративно управление, ще създадат по-благоприятна среда за привличане на преки чуждестранни инвестиции. Въпреки че бяха предприети първи стъпки чрез съставянето на първоначален списък от 15 дружества за ускорена приватизация през май 2013 г., отбелязаният до момента напредък е недостатъчен и съществува значителен риск сроковете да не бъдат спазени. През април 2014 г. с известно закъснение беше въведено новото законодателство, което е в основата на държавния холдинг на Словения (Slovenia Sovereign Holding (SSH), което представлява средство за консолидиране на управлението на държавната собственост. Очаква се цялостна стратегия и точна класификация на основните и второстепенните активи, включително тези, предназначени за приватизация. Необходимо е да се набележат и приложат подходящи мерки, за да се гарантира процеса на преструктуриране и постигането на неговите цели, включително, наред с другото, максимизиране на възстановимата стойност за кредиторите, както и да се установи списък с най-спешните случаи на преструктуриране за бързо уреждане на необслужваните кредити.

| (17) | Рамката за несъстоятелността бе изменена през 2013 г. с цел да се улесни навременното преструктуриране на необслужваните кредити, но новата рамка далеч не е изпробвана. Високото равнище на задлъжнялост и финансовите сътресения ограничиха капацитета на корпоративния сектор да инвестира в бъдещи проекти. Спешно необходимото финансово и оперативно преструктуриране на корпоративния сектор все още предстои да започне на широка основа. Необходимо е различните кредитни експозиции в банковата система да се разглеждат консолидирано, за да се ускори преструктурирането на необслужваните кредити и да се улеснят преговорите за преструктуриране, особено в случая на сложни и взаимосвързани групови кредити. Централизирана работна група от опитни представители на всички заинтересовани страни може да поеме инициативата за подкрепа и ускоряване на този процес. Междувременно, от изключително значение е бързото и ефикасно приключване на няколко спешни случаи, по които се търси решение в рамките на Дружеството за управление на банкови активи. |
| --- | --- |

(17)

Рамката за несъстоятелността бе изменена през 2013 г. с цел да се улесни навременното преструктуриране на необслужваните кредити, но новата рамка далеч не е изпробвана. Високото равнище на задлъжнялост и финансовите сътресения ограничиха капацитета на корпоративния сектор да инвестира в бъдещи проекти. Спешно необходимото финансово и оперативно преструктуриране на корпоративния сектор все още предстои да започне на широка основа. Необходимо е различните кредитни експозиции в банковата система да се разглеждат консолидирано, за да се ускори преструктурирането на необслужваните кредити и да се улеснят преговорите за преструктуриране, особено в случая на сложни и взаимосвързани групови кредити. Централизирана работна група от опитни представители на всички заинтересовани страни може да поеме инициативата за подкрепа и ускоряване на този процес. Междувременно, от изключително значение е бързото и ефикасно приключване на няколко спешни случаи, по които се търси решение в рамките на Дружеството за управление на банкови активи.

| (18) | Въпреки своя потенциал Словения има една от най-ниските наличности на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (34,1 % от БВП спрямо 47,1 % от БВП средно в Съюза през 2012 г.). Макар приватизацията и корпоративното преструктуриране да предлагат много нови възможности за частните инвеститори, налице са доказателства, че недостатъчно развитата бизнес среда и култура пречат на Словения да извлече максимални ползи от това. През 2012 г. започна процес на дерегулиране на регламентираните професии и досега броят на регламентираните професии е намалял от 323 на 262. Допълнителната дерегулация на регламентираните професии ще допринесе за увеличаване на броя на местните и чуждите доставчици на услуги, което ще спомогне за повишаване на конкурентоспособността. Съществува потенциал за увеличаване на съгласуваността по отношение на мерките, разработени, за да се подобрят бизнес средата и предприемаческите дейности. В този контекст бъдещата стратегия за интелигентно специализиране в рамките на Европейския инвестиционен фонд и структурните фондове за периода 2014—2020 г. ще даде възможност за съсредоточаване върху ключови мерки, като например създаване на търгуеми, иновативни продукти. |
| --- | --- |

(18)

Въпреки своя потенциал Словения има една от най-ниските наличности на преки чуждестранни инвестиции в Съюза (34,1 % от БВП спрямо 47,1 % от БВП средно в Съюза през 2012 г.). Макар приватизацията и корпоративното преструктуриране да предлагат много нови възможности за частните инвеститори, налице са доказателства, че недостатъчно развитата бизнес среда и култура пречат на Словения да извлече максимални ползи от това. През 2012 г. започна процес на дерегулиране на регламентираните професии и досега броят на регламентираните професии е намалял от 323 на 262. Допълнителната дерегулация на регламентираните професии ще допринесе за увеличаване на броя на местните и чуждите доставчици на услуги, което ще спомогне за повишаване на конкурентоспособността. Съществува потенциал за увеличаване на съгласуваността по отношение на мерките, разработени, за да се подобрят бизнес средата и предприемаческите дейности. В този контекст бъдещата стратегия за интелигентно специализиране в рамките на Европейския инвестиционен фонд и структурните фондове за периода 2014—2020 г. ще даде възможност за съсредоточаване върху ключови мерки, като например създаване на търгуеми, иновативни продукти.

| (19) | Словения е в ранните етапи на изготвянето на предложения за всеобхватна реформа на публичния сектор (които да бъдат приети до януари 2015 г.). В този контекст Словения трябва да възстанови качеството и надеждността на публичната администрация. Словения постигна известен напредък в подобряването на качеството на съдебната система и намали броя на висящите дела. Реформата на управлението на съдебните дела в сферата на търговското и гражданското правосъдие доведе до подобряване на функционирането на съдебната система. Неотдавнашните положителни тенденции във връзка със спорни производства по граждански и търговски дела се запазиха. |
| --- | --- |

(19)

Словения е в ранните етапи на изготвянето на предложения за всеобхватна реформа на публичния сектор (които да бъдат приети до януари 2015 г.). В този контекст Словения трябва да възстанови качеството и надеждността на публичната администрация. Словения постигна известен напредък в подобряването на качеството на съдебната система и намали броя на висящите дела. Реформата на управлението на съдебните дела в сферата на търговското и гражданското правосъдие доведе до подобряване на функционирането на съдебната система. Неотдавнашните положителни тенденции във връзка със спорни производства по граждански и търговски дела се запазиха.

| (20) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши всеобхватен анализ на икономическата политика на Словения. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—8 по-долу. |
| --- | --- |

(20)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши всеобхватен анализ на икономическата политика на Словения. Тя направи оценка на националната програма за реформи и програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словения, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза, чрез принос на равнище ЕС към бъдещите решения на национално равнище. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—8 по-долу.

| (21) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (6) му е изразено по-конкретно в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(21)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището (6) му е изразено по-конкретно в препоръка 1 по-долу.

| (22) | С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки (1) — (8) по-долу. |
| --- | --- |

(22)

С оглед на задълбочения преглед на Комисията и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки (1) — (8) по-долу.

| (23) | В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словения следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(23)

В рамките на европейския семестър Комисията извърши анализ и на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът отправи конкретни препоръки към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словения следва също така да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА на Словения да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да засили бюджетната стратегия чрез достатъчно конкретни структурни мерки за 2014 г. и след това, за да гарантира корекцията на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г. чрез структурна корекция, определена в препоръката на Съвета съгласно процедурата за прекомерния дефицит. Устойчивата корекция на фискалните дисбаланси изисква надеждно изпълнение на амбициозни структурни реформи, за да се увеличи капацитетът за приспособяване и се насърчат растежът и заетостта. След корекцията на прекомерния дефицит, трябва да се постигне структурна корекция от поне 0,5 % от БВП всяка година, и дори повече при добри икономически условия, или да се гарантира, че правилото за дълга е изпълнено, с цел съотношението на държавния дълг към БВП да прояви устойчива тенденция към спадане. Да подобри надеждността на фискалната политика, да приключи приемането на правило относно салдото/излишъка по консолидирания държавен бюджет в структурно отношение, да направи средносрочната бюджетна рамка задължителна, всеобхватна и прозрачна, и да определи необходимото правно основание за функциониращ фискален съвет, като определи неговия мандат в рамките на бюджетния процес и въведе ясни процедурни механизми за мониторинг на бюджетните резултати възможно най-скоро. Да стартира всеобхватен преглед на разходите, обхващащ нивата на държавното и местно управление, преките и непреки ползватели на бюджета и общинските предприятия за комунални услуги и услуги по здравеопазване до края на 2014 г. с оглед да се реализират спестявания в бюджета през 2015 г. и след това. |
| --- | --- |

1.

Да засили бюджетната стратегия чрез достатъчно конкретни структурни мерки за 2014 г. и след това, за да гарантира корекцията на прекомерния дефицит по устойчив начин до 2015 г. чрез структурна корекция, определена в препоръката на Съвета съгласно процедурата за прекомерния дефицит. Устойчивата корекция на фискалните дисбаланси изисква надеждно изпълнение на амбициозни структурни реформи, за да се увеличи капацитетът за приспособяване и се насърчат растежът и заетостта. След корекцията на прекомерния дефицит, трябва да се постигне структурна корекция от поне 0,5 % от БВП всяка година, и дори повече при добри икономически условия, или да се гарантира, че правилото за дълга е изпълнено, с цел съотношението на държавния дълг към БВП да прояви устойчива тенденция към спадане. Да подобри надеждността на фискалната политика, да приключи приемането на правило относно салдото/излишъка по консолидирания държавен бюджет в структурно отношение, да направи средносрочната бюджетна рамка задължителна, всеобхватна и прозрачна, и да определи необходимото правно основание за функциониращ фискален съвет, като определи неговия мандат в рамките на бюджетния процес и въведе ясни процедурни механизми за мониторинг на бюджетните резултати възможно най-скоро. Да стартира всеобхватен преглед на разходите, обхващащ нивата на държавното и местно управление, преките и непреки ползватели на бюджета и общинските предприятия за комунални услуги и услуги по здравеопазване до края на 2014 г. с оглед да се реализират спестявания в бюджета през 2015 г. и след това.

| 2. | Въз основа на публична консултация, да приеме мерки за гарантиране на устойчивостта на пенсионната система и адекватността на пенсиите след 2020 г., включващи корекция на ключови параметри, като например обвързване на законоустановената пенсионна възраст с увеличаващата се очаквана продължителност на живота и насърчаване на частния принос към втория стълб на пенсионната система. Да ограничи свързаните със застаряването на населението разходи за дългосрочни грижи чрез насочване на ползите към най-нуждаещите се и пренасочване на предоставянето на грижи от институционални грижи към грижи в дома. |
| --- | --- |

2.

Въз основа на публична консултация, да приеме мерки за гарантиране на устойчивостта на пенсионната система и адекватността на пенсиите след 2020 г., включващи корекция на ключови параметри, като например обвързване на законоустановената пенсионна възраст с увеличаващата се очаквана продължителност на живота и насърчаване на частния принос към втория стълб на пенсионната система. Да ограничи свързаните със застаряването на населението разходи за дългосрочни грижи чрез насочване на ползите към най-нуждаещите се и пренасочване на предоставянето на грижи от институционални грижи към грижи в дома.

| 3. | След консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики, до края на 2014 г. да разработи всеобхватно социално споразумение, с което да гарантира, че развитието на трудовите възнаграждения, в т.ч. минималната заплата, подкрепя конкурентоспособността, вътрешното търсене и създаването на работни места. Да преработи състава на минималната заплата и да преразгледа своята система за индексиране. Да предприеме мерки за допълнително намаляване на сегментацията, по-специално като разгледа ефикасността на стимулите за назначаване на млади и възрастни работници и използването на гражданскоправни договори. Да приеме Закона за студентския труд. Да издигне в приоритет достигането до нерегистрирани млади хора, като осигури подходящ капацитет на публичните служби по заетостта. Да увеличи заетостта на нискоквалифицирани и възрастни работници, да адаптира работната среда за по-дълъг трудов живот и концентрира ресурсите върху специализирани мерки на политиката за активно участие на пазара на труда, като същевременно подобрява тяхната ефективност. Да преодолее несъответствието между предлаганите умения и търсенето, като подобри привлекателността на професионалното образование и обучение и развие допълнително сътрудничеството с подходящи заинтересовани страни за оценка на нуждите на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.

След консултация със социалните партньори и в съответствие с националните практики, до края на 2014 г. да разработи всеобхватно социално споразумение, с което да гарантира, че развитието на трудовите възнаграждения, в т.ч. минималната заплата, подкрепя конкурентоспособността, вътрешното търсене и създаването на работни места. Да преработи състава на минималната заплата и да преразгледа своята система за индексиране. Да предприеме мерки за допълнително намаляване на сегментацията, по-специално като разгледа ефикасността на стимулите за назначаване на млади и възрастни работници и използването на гражданскоправни договори. Да приеме Закона за студентския труд. Да издигне в приоритет достигането до нерегистрирани млади хора, като осигури подходящ капацитет на публичните служби по заетостта. Да увеличи заетостта на нискоквалифицирани и възрастни работници, да адаптира работната среда за по-дълъг трудов живот и концентрира ресурсите върху специализирани мерки на политиката за активно участие на пазара на труда, като същевременно подобрява тяхната ефективност. Да преодолее несъответствието между предлаганите умения и търсенето, като подобри привлекателността на професионалното образование и обучение и развие допълнително сътрудничеството с подходящи заинтересовани страни за оценка на нуждите на пазара на труда.

| 4. | Да приключи приватизацията на NKBM през 2014 г., както е планирано, да подготви Abanka за приватизация през 2015 г., да продължи бързото изпълнение на плановете за преструктуриране на банките, които получават държавна помощ, и нужната консолидация на банковия сектор. Въз основа на поуките от анализа на качеството на активите и стрес теста, да финализира всеобхватния план за действие за банките през август 2014 г. включително специфичните мерки за подобряване на управлението, надзора, управлението на риска, процеса за одобрение на кредити и качеството и наличието на данни. Да засили капацитета на банките за преструктуриране на необслужвани кредити чрез укрепване на отделите за управление на вътрешни активи и преструктуриране. Да изясни мандата на Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company – „BAMC“) чрез публикуване на всеобхватна стратегия за управление и бизнес план до септември 2014 г., като конкретизира своята роля в преструктурирането на своите активи, целите за обратно изкупуване, бюджетите, плановете за управление на активите и очакваната възвръщаемост, и същевременно гарантира адекватни ресурси. |
| --- | --- |

4.

Да приключи приватизацията на NKBM през 2014 г., както е планирано, да подготви Abanka за приватизация през 2015 г., да продължи бързото изпълнение на плановете за преструктуриране на банките, които получават държавна помощ, и нужната консолидация на банковия сектор. Въз основа на поуките от анализа на качеството на активите и стрес теста, да финализира всеобхватния план за действие за банките през август 2014 г. включително специфичните мерки за подобряване на управлението, надзора, управлението на риска, процеса за одобрение на кредити и качеството и наличието на данни. Да засили капацитета на банките за преструктуриране на необслужвани кредити чрез укрепване на отделите за управление на вътрешни активи и преструктуриране. Да изясни мандата на Дружеството за управление на банкови активи (Bank Asset Management Company – „BAMC“) чрез публикуване на всеобхватна стратегия за управление и бизнес план до септември 2014 г., като конкретизира своята роля в преструктурирането на своите активи, целите за обратно изкупуване, бюджетите, плановете за управление на активите и очакваната възвръщаемост, и същевременно гарантира адекватни ресурси.

| 5. | Да продължи да изпълнява приватизационните процеси, оповестени през 2013 г. с установените времеви рамки. Да приеме стратегия за словенския държавен холдинг с ясно класифициране на активи според предвиденото като график и определения в Закона за словенския държавен холдинг от 2014 г. До ноември 2014 г. да се ангажира с краткосрочен (от една до две години) график за продажба на някои целеви активи с ясен краен срок. Да направи холдинга напълно оперативен като средство за управление на активите, оставащи държавна собственост, и за продажба на активи, заделени съгласно мерките за управление, в графика, предвиден от закона. До септември 2014 г. да приеме и приложи кодекс за корпоративно управление за държавните предприятия, за да осигури професионално, прозрачно и независимо управление. |
| --- | --- |

5.

Да продължи да изпълнява приватизационните процеси, оповестени през 2013 г. с установените времеви рамки. Да приеме стратегия за словенския държавен холдинг с ясно класифициране на активи според предвиденото като график и определения в Закона за словенския държавен холдинг от 2014 г. До ноември 2014 г. да се ангажира с краткосрочен (от една до две години) график за продажба на някои целеви активи с ясен краен срок. Да направи холдинга напълно оперативен като средство за управление на активите, оставащи държавна собственост, и за продажба на активи, заделени съгласно мерките за управление, в графика, предвиден от закона. До септември 2014 г. да приеме и приложи кодекс за корпоративно управление за държавните предприятия, за да осигури професионално, прозрачно и независимо управление.

| 6. | Да финализира генералния план за корпоративно преструктуриране до края на 2014 г. с ясни приоритети и ефективен процес за изпълнение. Да създаде централна работна група за корпоративно преструктуриране, която да извършва мониторинг и координация на общия процес на преструктуриране, като осигури необходимите експертни познания, насоки и съвети, и да улесни процеса на преговори между всички заинтересовани страни. Да изготви списък с най-спешните случаи на преструктуриране, като максимизира възстановимата стойност за кредиторите. Да насърчава използването в рамките на процеса на преструктуриране от страна на всички заинтересовани страни на наличните правни механизми и международни най-добри практики. До септември 2014 г. да оцени неотдавнашните промени в законодателството за несъстоятелността, като бъде готова да внесе всякакви допълнителни необходими мерки. Допълнително да намали продължителността на съдебните производства на първа инстанция по граждански и търговски дела, включително дела, свързани със законодателството в областта на несъстоятелността, и броя на висящите дела, по-специално изпълнителните дела и делата за несъстоятелност. |
| --- | --- |

6.

Да финализира генералния план за корпоративно преструктуриране до края на 2014 г. с ясни приоритети и ефективен процес за изпълнение. Да създаде централна работна група за корпоративно преструктуриране, която да извършва мониторинг и координация на общия процес на преструктуриране, като осигури необходимите експертни познания, насоки и съвети, и да улесни процеса на преговори между всички заинтересовани страни. Да изготви списък с най-спешните случаи на преструктуриране, като максимизира възстановимата стойност за кредиторите. Да насърчава използването в рамките на процеса на преструктуриране от страна на всички заинтересовани страни на наличните правни механизми и международни най-добри практики. До септември 2014 г. да оцени неотдавнашните промени в законодателството за несъстоятелността, като бъде готова да внесе всякакви допълнителни необходими мерки. Допълнително да намали продължителността на съдебните производства на първа инстанция по граждански и търговски дела, включително дела, свързани със законодателството в областта на несъстоятелността, и броя на висящите дела, по-специално изпълнителните дела и делата за несъстоятелност.

| 7. | Да премахне пречките пред бизнеса в Словения в области от ключово значение за икономическото развитие, за да стане страната по-привлекателна за чуждестранни преки инвестиции, по-специално чрез ускорена либерализация на регулираните професии, намаляване на административната тежест, включително по-стройни разрешителни режими. Да гарантира достатъчна бюджетна автономност на Агенцията за защита на конкуренцията и увеличи нейната институционална независимост. Да рационализира приоритетите и да гарантира последователност между Стратегията за научни изследвания и иновации от 2011 г. и Стратегията за индустриална политика от 2013 г. и предстоящите стратегии за интелигентна специализация и за транспорт, като гарантира тяхното бързо прилагане и оценка на ефективността. |
| --- | --- |

7.

Да премахне пречките пред бизнеса в Словения в области от ключово значение за икономическото развитие, за да стане страната по-привлекателна за чуждестранни преки инвестиции, по-специално чрез ускорена либерализация на регулираните професии, намаляване на административната тежест, включително по-стройни разрешителни режими. Да гарантира достатъчна бюджетна автономност на Агенцията за защита на конкуренцията и увеличи нейната институционална независимост. Да рационализира приоритетите и да гарантира последователност между Стратегията за научни изследвания и иновации от 2011 г. и Стратегията за индустриална политика от 2013 г. и предстоящите стратегии за интелигентна специализация и за транспорт, като гарантира тяхното бързо прилагане и оценка на ефективността.

| 8. | Да приеме ефективни мерки за борба с корупцията, увеличаване на прозрачността и отчетността и въвеждане на външна оценка на изпълнението и процедурите за контрол на качеството. |
| --- | --- |

8.

Да приеме ефективни мерки за борба с корупцията, увеличаване на прозрачността и отчетността и въвеждане на външна оценка на изпълнението и процедурите за контрол на качеството.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P.C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. с Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 75.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/122 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/122

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Словакия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета по програмата за стабилност на Словакия за 2014 г.

2014/C 247/23

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“, основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие Препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиките си за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът, въз основа на предложенията на Комисията, прие Препоръка относно общи насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (2), като двата акта заедно представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политиките си за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за отделните страни препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на национално равнище, на равнището на ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за отделните страни препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2013 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словакия за периода 2012 — 2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словакия за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (3) относно националната програма за реформи на Словакия за 2013 г. и даде становището си по актуализираната програма за стабилност на Словакия за периода 2012 — 2016 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Словакия за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Отново на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координиране на икономическите политики. Отново на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който Словакия не бе посочена като една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 23 април 2014 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(7)

На 23 април 2014 г. Словакия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (8) | Целта на изложената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е да се осигури устойчивостта на корекцията на прекомерния дефицит и да се постигне средносрочната цел за структурен дефицит от около 0,5 % от БВП до 2017 г. Тази средносрочна цел е по-строга от това, което изисква Пактът за стабилност и растеж. През 2013 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словакия бе устойчиво сведен под 3 % от БВП. Планираната (преизчислена) промяна в структурното салдо за 2014 г. би означавала, че Словакия се отклонява значително от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел. Планираното подобрение от 0,3 % от БВП през 2015 г. би било в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж. През годините след 2015 г. програмата за стабилност не би осигурила подходяща корекция за постигане на средносрочната цел. Очаква се през 2014 и 2015 година разходите да нарастват с темп, съответстващ на целевия показател за разходите. Съгласно програмата за стабилност се предвижда най-голямата част от усилията за консолидация, насочени към постигане на средносрочната цел, да бъдат предприети през 2016 и 2017 година. Като цяло планът за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел, съдържа рискове по отношение на спазването на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Програмата за стабилност предвижда консолидираният държавен дълг да остане под референтната стойност от 60 % от БВП по време на целия програмен период. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, съдържащи се в програмата за стабилност, който е одобрен от независим орган (Комитет за макроикономически прогнози), е реалистичен.
  Мерките, които са вече количествено измерени, не гарантират, че фискалните цели, определени от властите, ще бъдат постигнати. Освен това не всички приходни мерки са достатъчно конкретизирани и реформите, целящи икономии на разходи в държавната администрация, остават изложени на рискове, свързани с тяхното изпълнение, а заплатите в бюджетния сектор могат, както в миналото, да не достигнат заложените в бюджета стойности. От друга страна, цифрите, представени в програмата за стабилност, все още не отчитат икономиите, произтичащи от активирането на спирачката на вътрешния дълг. Съгласно прогнозата на службите Комисията от пролетта на 2014 г., която отчита ефекта от спестяването на разходи, дължащ се на спирачката на дълга, отклонението от плана за корекции ще бъде по-малко през 2014 г. от предвиденото в програмата за стабилност, докато през 2015 г. се прогнозира достатъчна структурна корекция, като целевият показател за разходите ще бъде спазен както през 2014 г., така и през 2015 г. |
| --- | --- |

(8)

Целта на изложената в програмата за стабилност за 2014 г. бюджетна стратегия е да се осигури устойчивостта на корекцията на прекомерния дефицит и да се постигне средносрочната цел за структурен дефицит от около 0,5 % от БВП до 2017 г. Тази средносрочна цел е по-строга от това, което изисква Пактът за стабилност и растеж. През 2013 г. дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Словакия бе устойчиво сведен под 3 % от БВП. Планираната (преизчислена) промяна в структурното салдо за 2014 г. би означавала, че Словакия се отклонява значително от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел. Планираното подобрение от 0,3 % от БВП през 2015 г. би било в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж. През годините след 2015 г. програмата за стабилност не би осигурила подходяща корекция за постигане на средносрочната цел. Очаква се през 2014 и 2015 година разходите да нарастват с темп, съответстващ на целевия показател за разходите. Съгласно програмата за стабилност се предвижда най-голямата част от усилията за консолидация, насочени към постигане на средносрочната цел, да бъдат предприети през 2016 и 2017 година. Като цяло планът за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел, съдържа рискове по отношение на спазването на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Програмата за стабилност предвижда консолидираният държавен дълг да остане под референтната стойност от 60 % от БВП по време на целия програмен период. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози, съдържащи се в програмата за стабилност, който е одобрен от независим орган (Комитет за макроикономически прогнози), е реалистичен.

Мерките, които са вече количествено измерени, не гарантират, че фискалните цели, определени от властите, ще бъдат постигнати. Освен това не всички приходни мерки са достатъчно конкретизирани и реформите, целящи икономии на разходи в държавната администрация, остават изложени на рискове, свързани с тяхното изпълнение, а заплатите в бюджетния сектор могат, както в миналото, да не достигнат заложените в бюджета стойности. От друга страна, цифрите, представени в програмата за стабилност, все още не отчитат икономиите, произтичащи от активирането на спирачката на вътрешния дълг. Съгласно прогнозата на службите Комисията от пролетта на 2014 г., която отчита ефекта от спестяването на разходи, дължащ се на спирачката на дълга, отклонението от плана за корекции ще бъде по-малко през 2014 г. от предвиденото в програмата за стабилност, докато през 2015 г. се прогнозира достатъчна структурна корекция, като целевият показател за разходите ще бъде спазен както през 2014 г., така и през 2015 г.

| (9) | Въпреки че както в програмата за стабилност, така и в националната програма за реформи е заявено намерение за увеличаване на разходите, благоприятстващи растежа, то не изглежда достатъчно подкрепено от плановете, на които те се основават. Разходите от държавния бюджет за образование се увеличават през 2014 г., но намаляват през следващите години. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от отклонение от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел през 2014 г., докато през 2015 г. се очаква подходяща корекция. |
| --- | --- |

(9)

Въпреки че както в програмата за стабилност, така и в националната програма за реформи е заявено намерение за увеличаване на разходите, благоприятстващи растежа, то не изглежда достатъчно подкрепено от плановете, на които те се основават. Разходите от държавния бюджет за образование се увеличават през 2014 г., но намаляват през следващите години. Въз основа на оценката на програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че съществува риск от отклонение от плана за корекции, насочен към постигане на средносрочната цел през 2014 г., докато през 2015 г. се очаква подходяща корекция.

| (10) | През ноември 2013 г. в отговор на изискванията на Договора за стабилност, координация и управление Словакия въведе правило за балансиран бюджет. Бюджетната рамка обаче е отслабена поради липсата на обвързващи и приложими тавани на разходите. Макар че тяхното въвеждане беше предвидено в програмата за стабилност за 2013 г., този ангажимент досега не е изпълнен. Словакия продължава да е страна, изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси, а разходите за здравеопазване съгласно прогнозите ще бъдат основният фактор за нарастване на свързаните със застаряването на населението разходи, възлизащи на 2 % от БВП, като прогнозираното нарастване в разходите за здравеопазване е второто най-високо сред всички държави членки. Проблемите се усещат предимно в болничната помощ и първичната медицинска помощ. През декември 2013 г. правителството прие Стратегическа рамка за здравеопазването за периода 2014—2030 г., за да подобри икономическата ефективност. За стратегията се изискват подробни планове за изпълнение. |
| --- | --- |

(10)

През ноември 2013 г. в отговор на изискванията на Договора за стабилност, координация и управление Словакия въведе правило за балансиран бюджет. Бюджетната рамка обаче е отслабена поради липсата на обвързващи и приложими тавани на разходите. Макар че тяхното въвеждане беше предвидено в програмата за стабилност за 2013 г., този ангажимент досега не е изпълнен. Словакия продължава да е страна, изложена на среден риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси, а разходите за здравеопазване съгласно прогнозите ще бъдат основният фактор за нарастване на свързаните със застаряването на населението разходи, възлизащи на 2 % от БВП, като прогнозираното нарастване в разходите за здравеопазване е второто най-високо сред всички държави членки. Проблемите се усещат предимно в болничната помощ и първичната медицинска помощ. През декември 2013 г. правителството прие Стратегическа рамка за здравеопазването за периода 2014—2030 г., за да подобри икономическата ефективност. За стратегията се изискват подробни планове за изпълнение.

| (11) | Словакия осъществи напредък в подобряването на данъчната дисциплина и изпълнението на плана за действие за борба с данъчните измами напредва, като приблизително половината от мерките по него са приведени в действие. Вследствие на това изглежда, че ефикасността на словашката данъчна система се е подобрила през 2013 г., особено по отношение на ДДС, въпреки че нуждата за консолидиране на усилията и засилване на капацитета на данъчната администрация за одит и анализ продължава да съществува, а унифицирането на събирането на данъци, мита и социалноосигурителни вноски изостава. За да продължи фискалната консолидация, благоприятстваща растежа, Словакия би могла да разчита повече на данъците, които в по-малка степен вредят на растежа, по-специално на постоянното имуществено данъчно облагане и екологичното данъчно облагане. В това отношение не е постигнат напредък в реформирането на постоянното имуществено данъчно облагане и обвързването му с пазарната стойност на имуществото. Приходите от този данък остават относително ниски и непроменени от 2000 г. През 2013 г. правителството предприе мерки за ограничаване на голямото несъответствие в данъчната тежест спрямо служителите и самостоятелно заетите лица, но значителната разлика в ефективните данъчни ставки спрямо двете групи, наблюдавана през 2012 г., продължава да съществува. |
| --- | --- |

(11)

Словакия осъществи напредък в подобряването на данъчната дисциплина и изпълнението на плана за действие за борба с данъчните измами напредва, като приблизително половината от мерките по него са приведени в действие. Вследствие на това изглежда, че ефикасността на словашката данъчна система се е подобрила през 2013 г., особено по отношение на ДДС, въпреки че нуждата за консолидиране на усилията и засилване на капацитета на данъчната администрация за одит и анализ продължава да съществува, а унифицирането на събирането на данъци, мита и социалноосигурителни вноски изостава. За да продължи фискалната консолидация, благоприятстваща растежа, Словакия би могла да разчита повече на данъците, които в по-малка степен вредят на растежа, по-специално на постоянното имуществено данъчно облагане и екологичното данъчно облагане. В това отношение не е постигнат напредък в реформирането на постоянното имуществено данъчно облагане и обвързването му с пазарната стойност на имуществото. Приходите от този данък остават относително ниски и непроменени от 2000 г. През 2013 г. правителството предприе мерки за ограничаване на голямото несъответствие в данъчната тежест спрямо служителите и самостоятелно заетите лица, но значителната разлика в ефективните данъчни ставки спрямо двете групи, наблюдавана през 2012 г., продължава да съществува.

| (12) | Пазарът на труда продължава да е изправен пред редица предизвикателства. По-голямата част от безработицата, която продължава да е около 14 %, е дългосрочна, което е индикация за структурния характер на проблема с безработицата в Словакия. Словакия постигна известен напредък в сферата на намаляването на данъчната тежест върху труда на нископлатените работници, които навлизат на пазара на труда след дългосрочна безработица, но ефективността на мерките трябва да бъде следена и оценявана. В други области е постигнат ограничен напредък, по-специално що се отнася до увеличаването на капацитета на обществените служби по заетостта да предоставят персонализирани услуги и до засилването на връзката между мерките за активизиране и социалната помощ. По отношение на младежката безработица, обществените служби по заетостта имат ограничен капацитет за ранна интервенция, за адаптиране на услугите към профилите на търсещите работа лица и за достигане до нерегистрираните младежи. Ето защо е нужно да се предприемат действия в тези области в съответствие с целите на „гаранция за младежта“. Необходими са по-целенасочени мерки за търсещите работа лица, които са в най-неравностойно положение, включително ромите, чието равнище на заетост остава много ниско. Липсата на достатъчно заведения за грижи за деца, особено за децата на възраст под три години, затруднява връщането на майките на пазара на труда. |
| --- | --- |

(12)

Пазарът на труда продължава да е изправен пред редица предизвикателства. По-голямата част от безработицата, която продължава да е около 14 %, е дългосрочна, което е индикация за структурния характер на проблема с безработицата в Словакия. Словакия постигна известен напредък в сферата на намаляването на данъчната тежест върху труда на нископлатените работници, които навлизат на пазара на труда след дългосрочна безработица, но ефективността на мерките трябва да бъде следена и оценявана. В други области е постигнат ограничен напредък, по-специално що се отнася до увеличаването на капацитета на обществените служби по заетостта да предоставят персонализирани услуги и до засилването на връзката между мерките за активизиране и социалната помощ. По отношение на младежката безработица, обществените служби по заетостта имат ограничен капацитет за ранна интервенция, за адаптиране на услугите към профилите на търсещите работа лица и за достигане до нерегистрираните младежи. Ето защо е нужно да се предприемат действия в тези области в съответствие с целите на „гаранция за младежта“. Необходими са по-целенасочени мерки за търсещите работа лица, които са в най-неравностойно положение, включително ромите, чието равнище на заетост остава много ниско. Липсата на достатъчно заведения за грижи за деца, особено за децата на възраст под три години, затруднява връщането на майките на пазара на труда.

| (13) | Ограничената приложимост на образованието на пазара на труда възпрепятства предлагането на квалифицирана работна ръка. Резултатите на учениците, преминаващи задължително образование, са по-ниски от средните за ЕС и са се понижили значително. Публичните разходи за образованието продължават да бъдат ниски въпреки последните увеличения в заплатите на учителите; засилва се началното обучение на учителите и се укрепва техният практически опит, но тези усилия трябва да продължат. Въпреки усилията на правителството за реформиране на професионалното образование и обучение и за субсидиране на работни места за млади хора, равнището на младежката безработица продължава да бъде едно от най-високите в Съюза, а преходът от училище към заетост продължава да е тежък. Относително ниският процент на ориентираните към професионална реализация бакалавърски програми и недостатъчното сътрудничество с работодателите ограничават значението на висшето образование за пазара на труда. Подобряването на качеството на висшето образование и на сътрудничеството между предприятията и образователните институции ще помогне също за повишаване на капацитета за иновации на икономиката. Плановете, залегнали в стратегията за интелигентна специализация, са стъпка в правилната посока, но трябва да бъдат осъществени ефективно. Продължаващият недостиг в предоставянето на образование и грижи с добро качество в ранна детска възраст затруднява образователните постижения, особено тези на ромите. До този момент инициативите, насочени към подобряване на образователните резултати на ромските ученици, разчитат прекомерно на проекти, съфинансирани от ЕС. |
| --- | --- |

(13)

Ограничената приложимост на образованието на пазара на труда възпрепятства предлагането на квалифицирана работна ръка. Резултатите на учениците, преминаващи задължително образование, са по-ниски от средните за ЕС и са се понижили значително. Публичните разходи за образованието продължават да бъдат ниски въпреки последните увеличения в заплатите на учителите; засилва се началното обучение на учителите и се укрепва техният практически опит, но тези усилия трябва да продължат. Въпреки усилията на правителството за реформиране на професионалното образование и обучение и за субсидиране на работни места за млади хора, равнището на младежката безработица продължава да бъде едно от най-високите в Съюза, а преходът от училище към заетост продължава да е тежък. Относително ниският процент на ориентираните към професионална реализация бакалавърски програми и недостатъчното сътрудничество с работодателите ограничават значението на висшето образование за пазара на труда. Подобряването на качеството на висшето образование и на сътрудничеството между предприятията и образователните институции ще помогне също за повишаване на капацитета за иновации на икономиката. Плановете, залегнали в стратегията за интелигентна специализация, са стъпка в правилната посока, но трябва да бъдат осъществени ефективно. Продължаващият недостиг в предоставянето на образование и грижи с добро качество в ранна детска възраст затруднява образователните постижения, особено тези на ромите. До този момент инициативите, насочени към подобряване на образователните резултати на ромските ученици, разчитат прекомерно на проекти, съфинансирани от ЕС.

| (14) | В енергийния сектор Словакия постигна напредък в работата по осигуряване на повече междусистемни електро- и газопреносни връзки със съседните държави; въпреки това все още са необходими мерки за подобряване на функционирането на словашкия енергиен пазар, по-специално за подобряване на прозрачността на механизма за определяне на тарифите. Пакет от мерки за подобряване на енергийната ефективност беше предложен за финансиране от ЕС през новия програмен период. |
| --- | --- |

(14)

В енергийния сектор Словакия постигна напредък в работата по осигуряване на повече междусистемни електро- и газопреносни връзки със съседните държави; въпреки това все още са необходими мерки за подобряване на функционирането на словашкия енергиен пазар, по-специално за подобряване на прозрачността на механизма за определяне на тарифите. Пакет от мерки за подобряване на енергийната ефективност беше предложен за финансиране от ЕС през новия програмен период.

| (15) | Текущата реформа на публичната администрация ще подобри насочеността към клиента, администрацията обаче продължава да показва слаби резултати по отношение на качеството и ефективността. Продължаващото високо текучество на персонал, свързано с политическия цикъл, заедно със слабото управление на човешките ресурси и слабия аналитичен капацитет възпрепятства основаното на факти разработване на политики. Словакия продължава да показва слаби резултати по отношение на международните индикатори за корупция и е постигнала малък напредък в подобряването на ефективността и прозрачността на своята съдебна система. Качеството на бизнес средата в Словакия се е влошило, а подкрепата за бързо разрастващи се предприятия е в стагнация. Словакия реформира наскоро правилата си за обществените поръчки с цел да подобри прозрачността и ефективността, но тяхното приложение продължава да е предизвикателство и въздействието на реформата от 2013 г. в областта на обществените поръчки продължава да е ограничено. |
| --- | --- |

(15)

Текущата реформа на публичната администрация ще подобри насочеността към клиента, администрацията обаче продължава да показва слаби резултати по отношение на качеството и ефективността. Продължаващото високо текучество на персонал, свързано с политическия цикъл, заедно със слабото управление на човешките ресурси и слабия аналитичен капацитет възпрепятства основаното на факти разработване на политики. Словакия продължава да показва слаби резултати по отношение на международните индикатори за корупция и е постигнала малък напредък в подобряването на ефективността и прозрачността на своята съдебна система. Качеството на бизнес средата в Словакия се е влошило, а подкрепата за бързо разрастващи се предприятия е в стагнация. Словакия реформира наскоро правилата си за обществените поръчки с цел да подобри прозрачността и ефективността, но тяхното приложение продължава да е предизвикателство и въздействието на реформата от 2013 г. в областта на обществените поръчки продължава да е ограничено.

| (16) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Словакия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Словакия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (17) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словакия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. Въз основа на това Съветът е издал конкретни препоръки, отправени към държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Словакия следва също да гарантира цялостното и навременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА Словакия да предприеме следните действия през периода 2014 — 2015 г.:

| 1. | Да засили, след корекцията на прекомерния дефицит, бюджетните мерки за 2014 г. в светлината на появяващото се съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г несъответствие от 0,3 % от БВП във връзка с превантивната част от изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Да осигури през 2015 г. необходимата корекция от 0,1 % от БВП, насочена към постигане на средносрочната цел, като вземе предвид очакваните неблагоприятни икономически условия. След това да се стреми, до постигането на средносрочната цел, към годишна структурна корекция от 0,5 % от БВП като показател. Да засили допълнително фискалната рамка, като осигури също така задължителни и приложими тавани на разходите. Да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като увеличи икономическата ефективност на сектора на здравеопазването, по-специално чрез рационализиране на болничните грижи и на управлението и чрез засилване на първичната медицинска помощ. |
| --- | --- |

1.

Да засили, след корекцията на прекомерния дефицит, бюджетните мерки за 2014 г. в светлината на появяващото се съгласно прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г несъответствие от 0,3 % от БВП във връзка с превантивната част от изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Да осигури през 2015 г. необходимата корекция от 0,1 % от БВП, насочена към постигане на средносрочната цел, като вземе предвид очакваните неблагоприятни икономически условия. След това да се стреми, до постигането на средносрочната цел, към годишна структурна корекция от 0,5 % от БВП като показател. Да засили допълнително фискалната рамка, като осигури също така задължителни и приложими тавани на разходите. Да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като увеличи икономическата ефективност на сектора на здравеопазването, по-специално чрез рационализиране на болничните грижи и на управлението и чрез засилване на първичната медицинска помощ.

| 2. | Да подобри ефикасността на данъчната администрация, като засили нейния капацитет за извършване на одит, оценка на риска и събиране на вземания. Да обвърже основата за данъчното облагане на недвижимата собственост с пазарната стойност на собствеността. |
| --- | --- |

2.

Да подобри ефикасността на данъчната администрация, като засили нейния капацитет за извършване на одит, оценка на риска и събиране на вземания. Да обвърже основата за данъчното облагане на недвижимата собственост с пазарната стойност на собствеността.

| 3. | Да предприеме по-ефективни действия за справяне с дългосрочната безработица чрез мерки за активизиране, образование, предлагащо втори шанс, и качествено обучение, съобразено с индивидуалните нужди. Да увеличи капацитета на обществените служби по заетостта за обработка на случаите, за предоставяне на индивидуални съвети и за активизиране на търсещите работа лица и да засили връзката между активизирането и социалната помощ. Да се бори ефективно с младежката безработицата чрез подобряване на ранната интервенция в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да подобри стимулите за наемането на работа на жените, като подобри осигуряването на заведения за грижи за деца, особено за децата на възраст под три години. |
| --- | --- |

3.

Да предприеме по-ефективни действия за справяне с дългосрочната безработица чрез мерки за активизиране, образование, предлагащо втори шанс, и качествено обучение, съобразено с индивидуалните нужди. Да увеличи капацитета на обществените служби по заетостта за обработка на случаите, за предоставяне на индивидуални съвети и за активизиране на търсещите работа лица и да засили връзката между активизирането и социалната помощ. Да се бори ефективно с младежката безработицата чрез подобряване на ранната интервенция в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да подобри стимулите за наемането на работа на жените, като подобри осигуряването на заведения за грижи за деца, особено за децата на възраст под три години.

| 4. | Да предприеме мерки за повишаване на качеството на преподаването, за да подобри образователните резултати. Да засили предоставянето на практическо обучение в предприятията, що се отнася до сферата на професионалното образование и обучение. Да адаптира мерките за акредитиране, финансиране и управление, за да насърчи създаването на ориентирани към професионална реализация бакалавърски програми. Да подобри качеството и приложимостта на научната база и да изпълни планове за насърчаване на ефективен трансфер на знания и сътрудничество между академичните среди, сектора на научните изследвания и бизнес сектора. Да предприеме системни мерки за подобряване на достъпа на маргинализираните общности, включително ромите, до висококачествено предучилищно и училищно образование и да предприеме стъпки да увеличи тяхното по-широко участие в професионалното обучение и висшето образование. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме мерки за повишаване на качеството на преподаването, за да подобри образователните резултати. Да засили предоставянето на практическо обучение в предприятията, що се отнася до сферата на професионалното образование и обучение. Да адаптира мерките за акредитиране, финансиране и управление, за да насърчи създаването на ориентирани към професионална реализация бакалавърски програми. Да подобри качеството и приложимостта на научната база и да изпълни планове за насърчаване на ефективен трансфер на знания и сътрудничество между академичните среди, сектора на научните изследвания и бизнес сектора. Да предприеме системни мерки за подобряване на достъпа на маргинализираните общности, включително ромите, до висококачествено предучилищно и училищно образование и да предприеме стъпки да увеличи тяхното по-широко участие в професионалното обучение и висшето образование.

| 5. | Да засили действията за осигуряване на по-добро функциониране на енергийния пазар, в частност чрез увеличаване на публичната прозрачност на регулаторната рамка и чрез изследване на определящите фактори за високите такси за ползване на електрическата мрежа, по специално за промишлените клиенти. Надграждайки върху постигнатия досега напредък, да развие още повече междусистемните връзки със съседните държави, включително с Украйна, в съответствие с Меморандума за разбирателство, подписан през април. |
| --- | --- |

5.

Да засили действията за осигуряване на по-добро функциониране на енергийния пазар, в частност чрез увеличаване на публичната прозрачност на регулаторната рамка и чрез изследване на определящите фактори за високите такси за ползване на електрическата мрежа, по специално за промишлените клиенти. Надграждайки върху постигнатия досега напредък, да развие още повече междусистемните връзки със съседните държави, включително с Украйна, в съответствие с Меморандума за разбирателство, подписан през април.

| 6. | Да приеме мерки, включително като измени Закона за държавната администрация, за да увеличи независимостта на публичната администрация. Да приеме стратегия за подобряване на управлението на човешките ресурси в публичната администрация. Да ускори усилията за засилване на аналитичния капацитет в ключови министерства с оглед на приемане на основани на факти политики и подобряване на качеството на оценката на въздействието от политиките. Да предприеме действия за борба срещу корупцията и да ускори усилията за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система. Да въведе мерки за подобряване на бизнес средата, включително за МСП. Да засили усилията за подобряване на ефикасността на обществените поръчки. |
| --- | --- |

6.

Да приеме мерки, включително като измени Закона за държавната администрация, за да увеличи независимостта на публичната администрация. Да приеме стратегия за подобряване на управлението на човешките ресурси в публичната администрация. Да ускори усилията за засилване на аналитичния капацитет в ключови министерства с оглед на приемане на основани на факти политики и подобряване на качеството на оценката на въздействието от политиките. Да предприеме действия за борба срещу корупцията и да ускори усилията за подобряване на ефикасността и качеството на съдебната система. Да въведе мерки за подобряване на бизнес средата, включително за МСП. Да засили усилията за подобряване на ефикасността на обществените поръчки.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета:

Председател

P.C. PADOAN

---

(1)  OВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

2

(3)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 71.

3

(4)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/127 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/127

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Финландия за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност на Финландия за 2014 г.

2014/C 247/24

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“, основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да бъдат предприети действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да инициира нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“, основана на засилена координация на икономическите политики и съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да бъдат предприети действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. Съветът прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. Съветът прие решение относно насоките за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетостта.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка страна препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните глави и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за всяка страна препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Финландия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (EС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Финландия за 2014 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Финландия за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за стабилност на Финландия за периода 2012—2017 г. На 15 ноември 2013 г., в съответствие с Регламент (EС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета (5), Комисията представи своето становище относно проекта за бюджетен план на Финландия за 2014 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи Финландия като една от държавите членки, по отношение на които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г., въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011, Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който посочи Финландия като една от държавите членки, по отношение на които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Финландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че във Финландия продължават да са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следeни и за които са необходими политически действия. По-специално заслужава да се следят по-внимателно слабите резултати на износа през последните години, дължащи се на промишленото преструктуриране и на факторите за разходната и неразходната конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Финландия, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че във Финландия продължават да са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следeни и за които са необходими политически действия. По-специално заслужава да се следят по-внимателно слабите резултати на износа през последните години, дължащи се на промишленото преструктуриране и на факторите за разходната и неразходната конкурентоспособност.

| (8) | На 17 април 2014 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките помежду им. |
| --- | --- |

(8)

На 17 април 2014 г. Финландия представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и програмата си за стабилност за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките помежду им.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е завръщане към средносрочната бюджетна цел през 2015 г., задържане на структурното салдо над тази цел през останалата част от периода на програмата за стабилност и балансиране на консолидирания държавен бюджет от 2017 г. нататък. Средносрочната бюджетна цел на Финландия за структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Финландия постигна своята средносрочна бюджетна цел през 2013 г. и възнамерява да се придържа към нея през 2014 г., като остане също в съответствие с целевия показател за разходите. Финландия планира обаче да надхвърли своята средносрочна бюджетна цел през 2015 г. и продължава да спазва целевия показател за разходите. Като цяло това отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Същевременно съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП расте и се очаква през 2015 г. да надхвърли временно прага от 60 % от БВП, основно поради слабата макроикономическа перспектива. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, която не е изготвена независимо, е реалистичен, макар и малко по-оптимистичен от пролетната прогноза на службите на Комисията по отношение на икономическия растеж през 2014 г. и 2015 г. В пролетната прогноза на службите на Комисията от 2014 г. се предвижда влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП през 2014 г., което води до отклонение от средносрочната бюджетна цел, и подобрение с 0,6 % от БВП през 2015 г., като се очаква целевият показател за разходите да бъде спазен и през двете години. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че от Финландия може да се очаква постигането на целите на нейната програма за стабилност, които до голяма степен съответстват на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност за 2014 г., е завръщане към средносрочната бюджетна цел през 2015 г., задържане на структурното салдо над тази цел през останалата част от периода на програмата за стабилност и балансиране на консолидирания държавен бюджет от 2017 г. нататък. Средносрочната бюджетна цел на Финландия за структурен дефицит в размер на 0,5 % от БВП отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Финландия постигна своята средносрочна бюджетна цел през 2013 г. и възнамерява да се придържа към нея през 2014 г., като остане също в съответствие с целевия показател за разходите. Финландия планира обаче да надхвърли своята средносрочна бюджетна цел през 2015 г. и продължава да спазва целевия показател за разходите. Като цяло това отговаря на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Същевременно съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП расте и се очаква през 2015 г. да надхвърли временно прага от 60 % от БВП, основно поради слабата макроикономическа перспектива. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози в програмата за стабилност, която не е изготвена независимо, е реалистичен, макар и малко по-оптимистичен от пролетната прогноза на службите на Комисията по отношение на икономическия растеж през 2014 г. и 2015 г. В пролетната прогноза на службите на Комисията от 2014 г. се предвижда влошаване на структурното салдо с 0,3 % от БВП през 2014 г., което води до отклонение от средносрочната бюджетна цел, и подобрение с 0,6 % от БВП през 2015 г., като се очаква целевият показател за разходите да бъде спазен и през двете години. Въз основа на оценката си за програмата за стабилност и на прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че от Финландия може да се очаква постигането на целите на нейната програма за стабилност, които до голяма степен съответстват на Пакта за стабилност и растеж.

| (10) | Финландия е изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план поради въздействието върху бюджета на разходите, свързани със застаряването на населението. Финландия отчете липсата на устойчивост и през 2013 г. изготви програма за структурна политика, насочена към възстановяване на устойчивостта и и възобновяване на растежа. Друга важна стъпка е планът за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г. от март 2014 г., предвиждащ мерки за коригиране, структурни реформи и инвестиции за растеж. Приходните мерки за коригиране са свързани главно с увеличения на данъка върху доходите и данъка върху продукцията. |
| --- | --- |

(10)

Финландия е изложена на висок риск по отношение на устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план поради въздействието върху бюджета на разходите, свързани със застаряването на населението. Финландия отчете липсата на устойчивост и през 2013 г. изготви програма за структурна политика, насочена към възстановяване на устойчивостта и и възобновяване на растежа. Друга важна стъпка е планът за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г. от март 2014 г., предвиждащ мерки за коригиране, структурни реформи и инвестиции за растеж. Приходните мерки за коригиране са свързани главно с увеличения на данъка върху доходите и данъка върху продукцията.

| (11) | Ефективността на обществените услуги не е в крак с развитието на производителността в частния сектор. Финландия подготвя административни реформи по отношение на структурата на общините и на здравните и социалните услуги. Общинската реформа се основава на доброволното сливане на общини с финансови стимули от държавата. Резултатите от доброволното сливане са все още несигурни. Услугите по осигуряване на социални и здравни грижи ще се предоставят от пет регионални доставчика, а общините ще продължат да участват в осигуряването на услугите. Все още липсва подробна информация, като за есента на 2014 г. е планирано законодателно предложение. Новите структури следва да бъдат изградени до началото на 2017 г. Законът от юли 2013 г. за подкрепа на функционалния капацитет на възрастните хора, който поставя по-силен акцент върху превенцията, рехабилитацията и независимия живот, следва да допринесе за намаляването на потребността от институционални грижи и ограничаването на бъдещите разходи за дългосрочни грижи. |
| --- | --- |

(11)

Ефективността на обществените услуги не е в крак с развитието на производителността в частния сектор. Финландия подготвя административни реформи по отношение на структурата на общините и на здравните и социалните услуги. Общинската реформа се основава на доброволното сливане на общини с финансови стимули от държавата. Резултатите от доброволното сливане са все още несигурни. Услугите по осигуряване на социални и здравни грижи ще се предоставят от пет регионални доставчика, а общините ще продължат да участват в осигуряването на услугите. Все още липсва подробна информация, като за есента на 2014 г. е планирано законодателно предложение. Новите структури следва да бъдат изградени до началото на 2017 г. Законът от юли 2013 г. за подкрепа на функционалния капацитет на възрастните хора, който поставя по-силен акцент върху превенцията, рехабилитацията и независимия живот, следва да допринесе за намаляването на потребността от институционални грижи и ограничаването на бъдещите разходи за дългосрочни грижи.

| (12) | Основното предизвикателство на пазара на труда за Финландия продължава да бъде дългосрочното предлагане на работна ръка, тъй като броят на хората, напускащи пазара на труда, понастоящем е по-висок от броя на навлизащите. За да се отговори на търсенето на работна ръка, в бъдеще са необходими удължаване на работната кариера и подобряване на предлагането на пазара на труда. Програмата за структурната политика на правителството за 2013 г. включва мерки за удължаване на работната кариера и подобряване на предлагането на работна ръка, включително увеличаване на стимулите за приемане на предложена работа. Финландия започна да намалява ранното напускане на пазара на труда, но продължават да съществуват някои механизми, като например „тунела на обезщетения за безработицата“, чрез който някои по-възрастни безработни могат при определени условия без прекъсване да получават обезщетения за безработица, докато се пенсионират. Наскоро въведеният коефициент на очаквана продължителност на живота и трикратното увеличение на процентите на натрупване на права изглежда имат ограничен ефект върху практиките на пенсиониране. Освен това, тъй като очакваната продължителност на живота нараства по-бързо от предвиденото, а хората не работят по-дълго, съществува опасност адекватността на пенсиите да спадне. Финландия си постави за цел до 2025 г. ефективната възраст за пенсиониране да бъде покачена на най-малко 62,4 години. Спорно е дали целта може да бъде постигната без нови мерки като повишаване на законоустановената пенсионна възраст и увеличени усилия за повишаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Социалните партньори работят по своето предложение за реформа на пенсионната система, която да бъде приложена от новото правителство след общите избори през пролетта на 2015 г. и да влезе в сила в началото на 2017 г. Финландия предприе важни и амбициозни мерки за справяне с младежката и дългосрочната безработица. Трайното придобиване на умения, за които има работни места, от страна на целевите групи, както и подобряването на тяхното положение на пазара на труда ще отнеме време. |
| --- | --- |

(12)

Основното предизвикателство на пазара на труда за Финландия продължава да бъде дългосрочното предлагане на работна ръка, тъй като броят на хората, напускащи пазара на труда, понастоящем е по-висок от броя на навлизащите. За да се отговори на търсенето на работна ръка, в бъдеще са необходими удължаване на работната кариера и подобряване на предлагането на пазара на труда. Програмата за структурната политика на правителството за 2013 г. включва мерки за удължаване на работната кариера и подобряване на предлагането на работна ръка, включително увеличаване на стимулите за приемане на предложена работа. Финландия започна да намалява ранното напускане на пазара на труда, но продължават да съществуват някои механизми, като например „тунела на обезщетения за безработицата“, чрез който някои по-възрастни безработни могат при определени условия без прекъсване да получават обезщетения за безработица, докато се пенсионират. Наскоро въведеният коефициент на очаквана продължителност на живота и трикратното увеличение на процентите на натрупване на права изглежда имат ограничен ефект върху практиките на пенсиониране. Освен това, тъй като очакваната продължителност на живота нараства по-бързо от предвиденото, а хората не работят по-дълго, съществува опасност адекватността на пенсиите да спадне. Финландия си постави за цел до 2025 г. ефективната възраст за пенсиониране да бъде покачена на най-малко 62,4 години. Спорно е дали целта може да бъде постигната без нови мерки като повишаване на законоустановената пенсионна възраст и увеличени усилия за повишаване на пригодността за заетост на по-възрастните работници. Социалните партньори работят по своето предложение за реформа на пенсионната система, която да бъде приложена от новото правителство след общите избори през пролетта на 2015 г. и да влезе в сила в началото на 2017 г. Финландия предприе важни и амбициозни мерки за справяне с младежката и дългосрочната безработица. Трайното придобиване на умения, за които има работни места, от страна на целевите групи, както и подобряването на тяхното положение на пазара на труда ще отнеме време.

| (13) | Финландия предприе мерки за подобряване на цялостната конкурентна среда и при изпълнението на програмата за „здравословна“ конкуренция е постигнат известен напредък. Органите за защита на конкуренцията и на потребителите бяха слети и новата структура е на ранен етап на изграждане. Законът за защита на конкуренцията вече налага ограничения на господстващото положение в търговията с потребителски стоки на дребно, а на финландския орган за защита на конкуренцията и потребителите са предоставени конкретни правомощия да се намесва при определени условия срещу икономическите дейности, извършвани от публични органи, които нарушават конкуренцията на пазара. Пазарът на дребно във Финландия е силно концентриран, като има някои фактори в съответните разпоредби, които потенциално намаляват ефективността на конкуренцията и укрепват позициите на двата лидера на пазара на дребно. Примерите включват градоустройственото планиране, чиито изисквания са строги, особено за големи търговски обекти. Разпоредбите за земеползването и планирането в момента са подложени на преглед, като това създава възможност в тях да се увеличи подкрепата за „здравословната“ конкуренция. Търговията на дребно продължава да бъде сред най-регламентираните в държавите членки, като това включва пречки пред конкуренцията, създадени чрез регламентирането на големите търговски обекти за продажба на дребно. |
| --- | --- |

(13)

Финландия предприе мерки за подобряване на цялостната конкурентна среда и при изпълнението на програмата за „здравословна“ конкуренция е постигнат известен напредък. Органите за защита на конкуренцията и на потребителите бяха слети и новата структура е на ранен етап на изграждане. Законът за защита на конкуренцията вече налага ограничения на господстващото положение в търговията с потребителски стоки на дребно, а на финландския орган за защита на конкуренцията и потребителите са предоставени конкретни правомощия да се намесва при определени условия срещу икономическите дейности, извършвани от публични органи, които нарушават конкуренцията на пазара. Пазарът на дребно във Финландия е силно концентриран, като има някои фактори в съответните разпоредби, които потенциално намаляват ефективността на конкуренцията и укрепват позициите на двата лидера на пазара на дребно. Примерите включват градоустройственото планиране, чиито изисквания са строги, особено за големи търговски обекти. Разпоредбите за земеползването и планирането в момента са подложени на преглед, като това създава възможност в тях да се увеличи подкрепата за „здравословната“ конкуренция. Търговията на дребно продължава да бъде сред най-регламентираните в държавите членки, като това включва пречки пред конкуренцията, създадени чрез регламентирането на големите търговски обекти за продажба на дребно.

| (14) | Възстановяването на растежа и конкурентоспособността е ключово предизвикателство за финландската икономика. Финландия заема много високо място в международните класации за конкурентоспособност, но въпреки това през 2007—2012 г. губи пазарен дял на износа с най-бързи темпове в Съюза. Интензивността на НИРД в предприятията се понижава и националната цел за разходи за НИРД изглежда все по-трудно достижима. Критичен въпрос е доколко финландската система за научноизследователска дейност и иновации е ефективна при превръщането на инвестициите в НИРД в нови иновативни продукти и услуги. В момента не са налице достатъчно инвестиции за превръщането на потенциала на НИРД в нови продукти. Ограниченият брой големи фирми износители, продаващи тясна продуктова гама, както и по-ниската склонност на финландските малки дружества да изнасят, влияят върху търговските показатели и върху потенциалния растеж. Експортният потенциал би могъл да се стимулира чрез предоставяне на допълнителна специфична подкрепа за интернационализирането на малките предприятия. Финландия даде ход на реформи по отношение на капацитета за създаване на иновативни продукти и подкрепата за диверсификацията на промишлеността, включително цялостна реформа на финансирането на научноизследователските институти и научните изследвания. Програмата за структурната политика за 2013 г. и планът за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г. от март 2014 г. не съдържат само мерки за коригиране и структурни реформи, но също така и инициативи за насърчаване на растежа и иновациите. Финландия би могла да извлече полза и от разнообразяването на своите енергийни доставки, по-специално с оглед нейната зависимост от един-единствен доставчик на газ. |
| --- | --- |

(14)

Възстановяването на растежа и конкурентоспособността е ключово предизвикателство за финландската икономика. Финландия заема много високо място в международните класации за конкурентоспособност, но въпреки това през 2007—2012 г. губи пазарен дял на износа с най-бързи темпове в Съюза. Интензивността на НИРД в предприятията се понижава и националната цел за разходи за НИРД изглежда все по-трудно достижима. Критичен въпрос е доколко финландската система за научноизследователска дейност и иновации е ефективна при превръщането на инвестициите в НИРД в нови иновативни продукти и услуги. В момента не са налице достатъчно инвестиции за превръщането на потенциала на НИРД в нови продукти. Ограниченият брой големи фирми износители, продаващи тясна продуктова гама, както и по-ниската склонност на финландските малки дружества да изнасят, влияят върху търговските показатели и върху потенциалния растеж. Експортният потенциал би могъл да се стимулира чрез предоставяне на допълнителна специфична подкрепа за интернационализирането на малките предприятия. Финландия даде ход на реформи по отношение на капацитета за създаване на иновативни продукти и подкрепата за диверсификацията на промишлеността, включително цялостна реформа на финансирането на научноизследователските институти и научните изследвания. Програмата за структурната политика за 2013 г. и планът за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г. от март 2014 г. не съдържат само мерки за коригиране и структурни реформи, но също така и инициативи за насърчаване на растежа и иновациите. Финландия би могла да извлече полза и от разнообразяването на своите енергийни доставки, по-специално с оглед нейната зависимост от един-единствен доставчик на газ.

| (15) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Финландия. Тя направи оценка на националната програма за реформи и на програмата за стабилност. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Финландия, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнище ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са отразени в препоръки 1—5 по-долу.

| (16) | В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(16)

В контекста на тази оценка Съветът разгледа програмата за стабилност, като становището му (6) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (17) | В контекста на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2, 4 и 5 по-долу. |
| --- | --- |

(17)

В контекста на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за стабилност. Неговите препоръки съгласно член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са отразени по-специално в препоръки 2, 4 и 5 по-долу.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Финландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки, |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията също така извърши анализ на икономическата политика на еврозоната като цяло. На тази основа Съветът публикува конкретни препоръки, адресирани до държавите членки, чиято парична единица е еврото (7). Като държава, чиято парична единица е еврото, Финландия също следва да гарантира пълното и своевременно изпълнение на тези препоръки,

ПРЕПОРЪЧВА Финландия да предприеме действия в периода 2014—2015 г. с цел:

| 1. | Да ограничи очертаващото се несъответствие със средносрочната бюджетна цел, да гарантира връщане към целта през 2015 г. и по-нататъшното ѝ спазване по план. Да гарантира изпълнението на критерия за дълга, като същевременно провежда благоприятна за растежа фискална политика. Да проведе бързо реформите, заложени в програмата за структурната политика и в плана за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г., за преодоляване на липсата на фискална устойчивост и укрепване на условията за растеж. |
| --- | --- |

1.

Да ограничи очертаващото се несъответствие със средносрочната бюджетна цел, да гарантира връщане към целта през 2015 г. и по-нататъшното ѝ спазване по план. Да гарантира изпълнението на критерия за дълга, като същевременно провежда благоприятна за растежа фискална политика. Да проведе бързо реформите, заложени в програмата за структурната политика и в плана за ограничаване на общите бюджетни разходи и общ бюджетен план за периода 2015—2018 г., за преодоляване на липсата на фискална устойчивост и укрепване на условията за растеж.

| 2. | Да гарантира ефективно изпълнение на текущите административни реформи, свързани с общинските структури и социалните и здравните услуги, за увеличаване на разходната ефективност при предоставянето на публични услуги. |
| --- | --- |

2.

Да гарантира ефективно изпълнение на текущите административни реформи, свързани с общинските структури и социалните и здравните услуги, за увеличаване на разходната ефективност при предоставянето на публични услуги.

| 3. | Да подобри използването на пълния потенциал на работната сила на пазара на труда, включително чрез повишаване на равнището на заетост и пригодността за заетост на по-възрастните работници, увеличаване на реалната пенсионна възраст посредством намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда и обвързване на пенсионната възраст или пенсионния доход с промените в продължителността на живота. Да подобри положението на пазара на труда на младите хора и трайно безработните, като набляга особено върху професионалното образование и целенасочените мерки за активиране. |
| --- | --- |

3.

Да подобри използването на пълния потенциал на работната сила на пазара на труда, включително чрез повишаване на равнището на заетост и пригодността за заетост на по-възрастните работници, увеличаване на реалната пенсионна възраст посредством намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда и обвързване на пенсионната възраст или пенсионния доход с промените в продължителността на живота. Да подобри положението на пазара на труда на младите хора и трайно безработните, като набляга особено върху професионалното образование и целенасочените мерки за активиране.

| 4. | Да продължи с усилията за повишаване на конкуренцията на пазарите на стоки и услуги, особено в сектора на търговията на дребно, чрез прилагане на програмата за насърчаване на „здравословната“ конкуренция, включително изменения на закона за земеползването и градоустройството, така че в по-голяма степен да подкрепя „здравословната“ конкуренция. |
| --- | --- |

4.

Да продължи с усилията за повишаване на конкуренцията на пазарите на стоки и услуги, особено в сектора на търговията на дребно, чрез прилагане на програмата за насърчаване на „здравословната“ конкуренция, включително изменения на закона за земеползването и градоустройството, така че в по-голяма степен да подкрепя „здравословната“ конкуренция.

| 5. | Да продължи да засилва както капацитета на Финландия за създаване на иновативни продукти, услуги и дружества с висок ръст в бързо променяща се среда, така и диверсификацията на промишлеността, по-специално чрез подобряване на бизнес средата с цел укрепване на инвестициите във Финландия и чрез допълнително улесняване на излизането на по-малките дружества на експортните пазари. Да ускори развитието на трансграничните газопреносни връзки с Естония. |
| --- | --- |

5.

Да продължи да засилва както капацитета на Финландия за създаване на иновативни продукти, услуги и дружества с висок ръст в бързо променяща се среда, така и диверсификацията на промишлеността, по-специално чрез подобряване на бизнес средата с цел укрепване на инвестициите във Финландия и чрез допълнително улесняване на излизането на по-малките дружества на експортните пазари. Да ускори развитието на трансграничните газопреносни връзки с Естония.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P.C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 24.

4

(5)  Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

5

(6)  Съгласно член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

6

(7)  Вж. страница 141 от настоящия брой на Официален вестник.

7

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/132

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно националната програма за реформи на Швеция за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Швеция за 2014 г.

2014/C 247/25

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението на специфичните за държавите препоръки.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за 2012—2016 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно националната програма за реформи на Швеция за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната програма за конвергенция на Швеция за 2012—2016 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие, също на 13 ноември 2013 г., доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие, също на 13 ноември 2013 г., доклад за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Швеция е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, бюджетна консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от продължаване на диференцирана бюджетна консолидация, благоприятстваща растежа, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Швеция, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими политически действия. По-специално промените, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, съчетано с липсата на ефективност на пазара на недвижими имоти, продължават да изискват внимание. Въпреки че големият излишък по текущата сметка не поражда рискове от рода на големи дефицити и е отчасти свързан с необходимостта от намаляване на задлъжнялостта, Комисията ще продължи да следи промените в текущата сметка на Швеция в контекста на европейския семестър. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Швеция, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията дава основание да се заключи, че в Швеция са налице макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими политически действия. По-специално промените, свързани със задлъжнялостта на домакинствата, съчетано с липсата на ефективност на пазара на недвижими имоти, продължават да изискват внимание. Въпреки че големият излишък по текущата сметка не поражда рискове от рода на големи дефицити и е отчасти свързан с необходимостта от намаляване на задлъжнялостта, Комисията ще продължи да следи промените в текущата сметка на Швеция в контекста на европейския семестър.

| (8) | На 16 април 2014 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 16 април 2014 г. Швеция представи своята национална програма за реформи за 2014 г. и своята програма за конвергенция за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е да се гарантира излишък по консолидирания държавен бюджет от средно 1 % от БВП за икономическия цикъл, както е предвидено от шведската фискална рамка. В програмата се потвърждава средносрочната бюджетна цел, заложена в предходната програма за конвергенция, за структурен дефицит от 1 % от БВП, което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо в програмата за конвергенция се планира средносрочната бюджетна цел да бъде надхвърляна през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция се предвижда държавният дълг, който продължава да бъде доста под референтната стойност от 60 % от БВП, да намалее от 41,5 % от БВП през 2014 г. на 35 % през 2017 г. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата, съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за конвергенция е реалистичен. По отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси — голям дял от БВП се изразходва за дългосрочни грижи, като е предвидено и значително увеличение на разходите в дългосрочен план, за да се вземе предвид в достатъчна степен застаряването на населението, което ще доведе до 2060 г. до разходи в Швеция в размер на 6,4 % от БВП. Във връзка с това, за да се гарантира дългосрочна фискална устойчивост, Швеция би трябвало да осигури достатъчно първични излишъци, както и да ограничи по-нататъшното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция за 2014 г. и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че програмата за конвергенция на Швеция е в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж и че рисковете за бюджетните цели са ограничени. |
| --- | --- |

(9)

Целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за конвергенция за 2014 г., е да се гарантира излишък по консолидирания държавен бюджет от средно 1 % от БВП за икономическия цикъл, както е предвидено от шведската фискална рамка. В програмата се потвърждава средносрочната бюджетна цел, заложена в предходната програма за конвергенция, за структурен дефицит от 1 % от БВП, което отразява изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Въз основа на (преизчисленото) структурно салдо в програмата за конвергенция се планира средносрочната бюджетна цел да бъде надхвърляна през целия период на програмата. Според програмата за конвергенция се предвижда държавният дълг, който продължава да бъде доста под референтната стойност от 60 % от БВП, да намалее от 41,5 % от БВП през 2014 г. на 35 % през 2017 г. Като цяло бюджетната стратегия, заложена в програмата, съответства на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. Макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за конвергенция е реалистичен. По отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси — голям дял от БВП се изразходва за дългосрочни грижи, като е предвидено и значително увеличение на разходите в дългосрочен план, за да се вземе предвид в достатъчна степен застаряването на населението, което ще доведе до 2060 г. до разходи в Швеция в размер на 6,4 % от БВП. Във връзка с това, за да се гарантира дългосрочна фискална устойчивост, Швеция би трябвало да осигури достатъчно първични излишъци, както и да ограничи по-нататъшното нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението. Въз основа на своята оценка на програмата за конвергенция за 2014 г. и прогнозата на Комисията, в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че програмата за конвергенция на Швеция е в съответствие с правилата на Пакта за стабилност и растеж и че рисковете за бюджетните цели са ограничени.

| (10) | Високата задлъжнялост на частния сектор, и по-специално на шведските домакинства, продължава да буди безпокойство. Освен това експозицията на финансовия сектор по отношение на домакинствата, за разлика от корпоративния сектор, се увеличава в съответствие с дълга на сектора на домакинствата, който в момента възлиза на 83 % от БВП, или около 160 % от разполагаемия доход. Задлъжнялостта е поощрявана от продължаващия растеж на кредитите и бавния темп на ипотечните амортизации. В случай на увеличения на лихвения процент, спад на цените и/или на неблагоприятно макроикономическо развитие високата задлъжнялост на сектора на домакинствата ще бъде рисков фактор. Такива процеси биха засегнали домакинствата и техните модели на потребление. Това би могло да има последващо неблагоприятно въздействие върху банковия сектор чрез увеличаване на броя на необслужваните кредити и разходите за пазарно финансиране. Швеция не е обявила, нито е приела мерки за отстраняване от данъчното облагане на елементите, благоприятстващи задлъжнялостта при жилищната собственост, което би могло да бъде извършено в рамките на изместване на данъчната тежест без увеличаване на общата данъчна тежест. Швеция предприе обаче през май 2013 г. някои действия за насърчаване на предпазливото отпускане на заеми чрез въвеждане спрямо експозициите на ипотечни кредити на долна граница на рисковото тегло от 15 %, като бе обявено и допълнително увеличение. Въпреки това, практиките на амортизация остават облекчени с много дълги периоди на амортизация, когато съотношението кредит/обезпечение е под 75 %, без да са взети строги мерки в това отношение предвид доброволния характер на препоръката от октомври 2013 г. относно индивидуалните амортизационни планове. През март 2014 г. шведската банкова асоциация направи по-стриктна своята препоръка, като призовава за амортизация при съотношение на кредит/стойност на имота от 70 % или повече. Накрая, Швеция взе мерки относно благоприятстващите задлъжнялостта елементи в корпоративното данъчно облагане чрез допълнително засилване на ограниченията за приспадане на лихвата, като от януари 2013 г. разшири прилагането им върху всички видове вътрешногрупови заеми, и въвеждане на т.нар. „данъчно приспадане за инвеститори“, което би отслабило действието на благоприятстващите задлъжнялостта елементи в данъчното облагане. Корпоративният данък е също намален от 26,3 % на 22 %, считано от началото на 2013 г. |
| --- | --- |

(10)

Високата задлъжнялост на частния сектор, и по-специално на шведските домакинства, продължава да буди безпокойство. Освен това експозицията на финансовия сектор по отношение на домакинствата, за разлика от корпоративния сектор, се увеличава в съответствие с дълга на сектора на домакинствата, който в момента възлиза на 83 % от БВП, или около 160 % от разполагаемия доход. Задлъжнялостта е поощрявана от продължаващия растеж на кредитите и бавния темп на ипотечните амортизации. В случай на увеличения на лихвения процент, спад на цените и/или на неблагоприятно макроикономическо развитие високата задлъжнялост на сектора на домакинствата ще бъде рисков фактор. Такива процеси биха засегнали домакинствата и техните модели на потребление. Това би могло да има последващо неблагоприятно въздействие върху банковия сектор чрез увеличаване на броя на необслужваните кредити и разходите за пазарно финансиране. Швеция не е обявила, нито е приела мерки за отстраняване от данъчното облагане на елементите, благоприятстващи задлъжнялостта при жилищната собственост, което би могло да бъде извършено в рамките на изместване на данъчната тежест без увеличаване на общата данъчна тежест. Швеция предприе обаче през май 2013 г. някои действия за насърчаване на предпазливото отпускане на заеми чрез въвеждане спрямо експозициите на ипотечни кредити на долна граница на рисковото тегло от 15 %, като бе обявено и допълнително увеличение. Въпреки това, практиките на амортизация остават облекчени с много дълги периоди на амортизация, когато съотношението кредит/обезпечение е под 75 %, без да са взети строги мерки в това отношение предвид доброволния характер на препоръката от октомври 2013 г. относно индивидуалните амортизационни планове. През март 2014 г. шведската банкова асоциация направи по-стриктна своята препоръка, като призовава за амортизация при съотношение на кредит/стойност на имота от 70 % или повече. Накрая, Швеция взе мерки относно благоприятстващите задлъжнялостта елементи в корпоративното данъчно облагане чрез допълнително засилване на ограниченията за приспадане на лихвата, като от януари 2013 г. разшири прилагането им върху всички видове вътрешногрупови заеми, и въвеждане на т.нар. „данъчно приспадане за инвеститори“, което би отслабило действието на благоприятстващите задлъжнялостта елементи в данъчното облагане. Корпоративният данък е също намален от 26,3 % на 22 %, считано от началото на 2013 г.

| (11) | Шведският жилищен пазар, характеризиращ се с рязко увеличение на цените през последните две десетилетия, остава потенциален източник на нестабилност. Предлагането на жилища е все още неефективно, особено в резултат на сложните процедури на градоустройство, ограничената конкуренция в строителния сектор и високата степен на регулиране на наемите. Заедно с данъчното облагане, което стимулира задлъжнялостта, тази неефективност поражда тенденция за нарастване на цените на жилищата. Швеция предприе някои мерки на този пазар, но те изглеждат недостатъчни за решаването на основния структурен проблем, свързан със слабата гъвкавост на системата на наемане на жилища. В представената на 9 април 2014 г. пролетна законодателна програма на правителството не бяха включени никакви мерки по отношение на пазара на отдаване под наем. Швеция прие мерки за преодоляване на недостатъците на процедурите на зониране и градоустройство, както и общинския монопол в градоустройството, като изисква от общините при определянето на нуждите от жилищно настаняване да вземат предвид регионалната перспектива. Това са мерки в правилната посока; засега не всички от тях са изпълнени и не се предвиждат санкции за общините, които не се съобразят с тях. |
| --- | --- |

(11)

Шведският жилищен пазар, характеризиращ се с рязко увеличение на цените през последните две десетилетия, остава потенциален източник на нестабилност. Предлагането на жилища е все още неефективно, особено в резултат на сложните процедури на градоустройство, ограничената конкуренция в строителния сектор и високата степен на регулиране на наемите. Заедно с данъчното облагане, което стимулира задлъжнялостта, тази неефективност поражда тенденция за нарастване на цените на жилищата. Швеция предприе някои мерки на този пазар, но те изглеждат недостатъчни за решаването на основния структурен проблем, свързан със слабата гъвкавост на системата на наемане на жилища. В представената на 9 април 2014 г. пролетна законодателна програма на правителството не бяха включени никакви мерки по отношение на пазара на отдаване под наем. Швеция прие мерки за преодоляване на недостатъците на процедурите на зониране и градоустройство, както и общинския монопол в градоустройството, като изисква от общините при определянето на нуждите от жилищно настаняване да вземат предвид регионалната перспектива. Това са мерки в правилната посока; засега не всички от тях са изпълнени и не се предвиждат санкции за общините, които не се съобразят с тях.

| (12) | Въпреки високите нива на финансиране, налице са данни според направените международните оценки на учениците, че учебните резултати в задължителното училище са по-лоши, отколкото в началото на 2000-те години, като отчетените стойности за Швеция сега са под средните за ЕС и ОИСР в трите области на проверка (четене, математика и точни науки). При това връзката между социално-икономическата среда и постигнатите резултати е станала по-изявена и разликите между училищата са се увеличили. Мерките, предложени от правителството, са стъпки в правилната насока, но изглежда, че ще са необходими по-радикални структурни промени. За тази цел Швеция ще направи преглед на ефективността на училищната система с оглед възстановяването на високите резултати. |
| --- | --- |

(12)

Въпреки високите нива на финансиране, налице са данни според направените международните оценки на учениците, че учебните резултати в задължителното училище са по-лоши, отколкото в началото на 2000-те години, като отчетените стойности за Швеция сега са под средните за ЕС и ОИСР в трите области на проверка (четене, математика и точни науки). При това връзката между социално-икономическата среда и постигнатите резултати е станала по-изявена и разликите между училищата са се увеличили. Мерките, предложени от правителството, са стъпки в правилната насока, но изглежда, че ще са необходими по-радикални структурни промени. За тази цел Швеция ще направи преглед на ефективността на училищната система с оглед възстановяването на високите резултати.

| (13) | Ролята на младите хора, на нискоквалифицираните и на тези с мигрантски произход на пазара на труда продължава да бъде незначителна. Младежката безработица остава на над средното равнище за ЕС. Макар че правителството е направило стъпки за решаването на тези въпроси, изглежда, че някои трудности може да са свързани с проблеми в областта на образованието, като образователната система не успява да осигури достатъчно млади хора с необходимите умения за успешна интеграция на пазара на труда. По отношение на интеграцията на пазара на труда и образованието и обучението Швеция е приела мерки за улесняване на прехода от училище към работа (реформа на чиракуването, включително „чирашка заплата“) и подпомагане на младите хора да придобият професионален опит („работно място за навлизане в професията“). Преходът de facto е укрепен чрез въвеждането на ранни мерки за тези, за които се смята, че са в най-голяма нужда. Налице е обаче все още слабо покритие и обхващане на нерегистрираните, които не участват във форма на заетост, образование или обучение. Швеция също така работи, за да се ускори интеграцията на лицата с мигрантски произход, но продължават да съществуват предизвикателства, по-специално във връзка с мигрантите от държави извън Съюза. Накрая, Швеция е в процес на извършване на оценка на ефективността на понастоящем намалената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите по отношение на създаването на работни места. Окончателната оценка се очаква да бъде готова през януари 2016 г. |
| --- | --- |

(13)

Ролята на младите хора, на нискоквалифицираните и на тези с мигрантски произход на пазара на труда продължава да бъде незначителна. Младежката безработица остава на над средното равнище за ЕС. Макар че правителството е направило стъпки за решаването на тези въпроси, изглежда, че някои трудности може да са свързани с проблеми в областта на образованието, като образователната система не успява да осигури достатъчно млади хора с необходимите умения за успешна интеграция на пазара на труда. По отношение на интеграцията на пазара на труда и образованието и обучението Швеция е приела мерки за улесняване на прехода от училище към работа (реформа на чиракуването, включително „чирашка заплата“) и подпомагане на младите хора да придобият професионален опит („работно място за навлизане в професията“). Преходът de facto е укрепен чрез въвеждането на ранни мерки за тези, за които се смята, че са в най-голяма нужда. Налице е обаче все още слабо покритие и обхващане на нерегистрираните, които не участват във форма на заетост, образование или обучение. Швеция също така работи, за да се ускори интеграцията на лицата с мигрантски произход, но продължават да съществуват предизвикателства, по-специално във връзка с мигрантите от държави извън Съюза. Накрая, Швеция е в процес на извършване на оценка на ефективността на понастоящем намалената ставка на ДДС за ресторантите и кетъринг услугите по отношение на създаването на работни места. Окончателната оценка се очаква да бъде готова през януари 2016 г.

| (14) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу. |
| --- | --- |

(14)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Швеция. Тя извърши оценка на националната програма за реформи и на програмата за конвергенция. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Швеция, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид на необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—4 по-долу.

| (15) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(15)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа програмата за конвергенция, като становището му (5) е отразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (16) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 2 и 3 по-долу, |
| --- | --- |

(16)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и тази оценка Съветът разгледа националната програма за реформи и програмата за конвергенция. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени по-специално в препоръки 2 и 3 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Швеция да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да продължи да провежда благоприятстваща растежа фискална политика и да запази стабилна бюджетна позиция, като гарантира, че се придържа към средносрочната бюджетна цел през целия период, обхванат от програмата за конвергенция, с оглед също така на предизвикателствата за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, свързани със застаряването на населението. |
| --- | --- |

1.

Да продължи да провежда благоприятстваща растежа фискална политика и да запази стабилна бюджетна позиция, като гарантира, че се придържа към средносрочната бюджетна цел през целия период, обхванат от програмата за конвергенция, с оглед също така на предизвикателствата за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, свързани със застаряването на населението.

| 2. | Да ограничи нарастването на кредитирането на сектора на домакинствата и на частната задлъжнялост. За тази цел да намали последиците от благоприятстващото задлъжнялостта лично подоходно облагане чрез постепенно ограничаване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките и/или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. Да предприеме допълнителни мерки за увеличаване на темповете на амортизация на ипотеките. |
| --- | --- |

2.

Да ограничи нарастването на кредитирането на сектора на домакинствата и на частната задлъжнялост. За тази цел да намали последиците от благоприятстващото задлъжнялостта лично подоходно облагане чрез постепенно ограничаване на данъчните отчисления за лихвите по ипотеките и/или чрез увеличаване на постоянните данъци върху недвижимата собственост. Да предприеме допълнителни мерки за увеличаване на темповете на амортизация на ипотеките.

| 3. | Да повиши допълнително ефективността на жилищния пазар чрез продължаващи реформи на системата за определяне на наемите. По-специално, да позволи нива на наемите, съответстващи в по-голяма степен на пазара чрез постепенен отказ от системата на регулираните наеми и по-нататъшно либерализиране на някои сегменти на пазара на наемите, както и по-голяма свобода на договаряне между отделните наематели и наемодателите. Да намали продължителността и сложността на градоустройствените процедури и процедурите по обжалване чрез намаляване и сливане на административните изисквания, хармонизиране на изискванията и стандартите по отношение на сградите в отделните общини и увеличаване на прозрачността на процедурите на парцелиране. Да насърчи общините да предоставят своя поземлена собственост за строеж на нови жилища. |
| --- | --- |

3.

Да повиши допълнително ефективността на жилищния пазар чрез продължаващи реформи на системата за определяне на наемите. По-специално, да позволи нива на наемите, съответстващи в по-голяма степен на пазара чрез постепенен отказ от системата на регулираните наеми и по-нататъшно либерализиране на някои сегменти на пазара на наемите, както и по-голяма свобода на договаряне между отделните наематели и наемодателите. Да намали продължителността и сложността на градоустройствените процедури и процедурите по обжалване чрез намаляване и сливане на административните изисквания, хармонизиране на изискванията и стандартите по отношение на сградите в отделните общини и увеличаване на прозрачността на процедурите на парцелиране. Да насърчи общините да предоставят своя поземлена собственост за строеж на нови жилища.

| 4. | Да предприеме подходящи мерки за подобряване на основните умения и улесняване на прехода от образование към пазара на труда, включително и чрез по-широкото използване на обучение на работното място и чиракуване. Да увеличи усилията си за по-ефективно насочване на пазара на труда и образователните мерки към нискообразованите млади хора и лицата с мигрантски произход. Да засили ранната намеса и приобщаването по отношение на младежите, които не са регистрирани в публичните служби. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме подходящи мерки за подобряване на основните умения и улесняване на прехода от образование към пазара на труда, включително и чрез по-широкото използване на обучение на работното място и чиракуване. Да увеличи усилията си за по-ефективно насочване на пазара на труда и образователните мерки към нискообразованите млади хора и лицата с мигрантски произход. Да засили ранната намеса и приобщаването по отношение на младежите, които не са регистрирани в публичните служби.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 86.

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/136 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/136

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2014 г. и съдържаща становище на Съвета относно Конвергентната програма на Обединеното кралство за 2014 г.

2014/C 247/26

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид резолюциите на Европейския парламент,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за социална закрила,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за растеж и работни места — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическите политики, която стратегия е съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала на Европа за устойчив растеж и конкурентоспособност.

| (2) | На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. въз основа на предложенията на Комисията Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоки за политиките за заетост на държавите членки (3), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите членки бяха приканени да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика за заетост.

| (3) | На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението с изпълнението на специфичните препоръки по държави. |
| --- | --- |

(3)

На 29 юни 2012 г. държавните и правителствените ръководители на държавите членки взеха решение относно Пакт за растеж и работни места, с който се предоставя съгласувана рамка за действие на равнището на отделните държави, ЕС и еврозоната, като се използват всички възможни лостове, инструменти и политики. Те взеха решение относно действията, които да бъдат предприети на равнището на държавите членки, като по-конкретно изразиха пълната си ангажираност с постигането на целите на стратегията „Европа 2020“ и с изпълнението с изпълнението на специфичните препоръки по държави.

| (4) | На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на Обединеното кралство за периода от 2012—2013 г. до 2017—2018 г. |
| --- | --- |

(4)

На 9 юли 2013 г. Съветът прие препоръка (4) относно Националната програма за реформи на Обединеното кралство за 2013 г. и даде становището си относно актуализираната Конвергентна програма на Обединеното кралство за периода от 2012—2013 г. до 2017—2018 г.

| (5) | На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Обединеното кралство е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед. |
| --- | --- |

(5)

На 13 ноември 2013 г. Комисията прие годишния обзор на растежа, с което постави началото на европейския семестър за 2014 г. за координация на икономическите политики. Също на 13 ноември 2013 г. въз основа на Регламент (ЕС) No 1176/2011 Комисията прие доклада за механизма за предупреждение, в който беше посочено, че Обединеното кралство е една от държавите членки, за които ще се извърши задълбочен преглед.

| (6) | На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация. |
| --- | --- |

(6)

На 20 декември 2013 г. Европейският съвет одобри приоритетите, насочени към осигуряване на финансова стабилност, фискална консолидация и действия за стимулиране на растежа. Той подчерта необходимостта от провеждане на диференцирана и благоприятстваща растежа фискална консолидация, възстановяване на нормалните условия за отпускане на заеми за икономиката, насърчаване на растежа и конкурентоспособността, справяне с безработицата и социалните последици от кризата и модернизиране на публичната администрация.

| (7) | На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Обединеното кралство, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Обединеното кралство продължават да съществуват макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими действия в рамките на политиката. По-специално, продължават да изискват внимание промените по отношение на задлъжнялостта на домакинствата, свързани с големите ипотечни дългове и структурните особености на жилищния пазар, както и неблагоприятните промени по отношение на експортните пазарни дялове. Рисковете в жилищния сектор са свързани с продължаващия структурен недостиг на жилища; вследствие на присъщите за сектора ограничения в предлагането, най-вече в Лондон, както и на относително бавната реакция на предлагането спрямо нарастването на търсенето, жилищата продължават да поскъпват, особено в Лондон и югоизточната част, а купувачите сключват големи ипотечни заеми. Макар че намаляващият експортен пазарен дял едва ли ще доведе до появата на рискове в краткосрочен план, в съчетание с дефицита по текущата сметка той е показателен за наличието на структурни предизвикателства. Тези предизвикателства са свързани с недостиг на умения и с инфраструктурни недостатъци. По отношение на публичните финанси според предвижданията Обединеното кралство няма да спази определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит, а средногодишната фискална консолидация не отговаря на препоръката. |
| --- | --- |

(7)

На 5 март 2014 г. Комисията публикува резултатите от задълбочения преглед за Обединеното кралство, извършен съгласно член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011. Анализът на Комисията ѝ дава основание да заключи, че в Обединеното кралство продължават да съществуват макроикономически дисбаланси, които трябва да бъдат следени и за които са необходими действия в рамките на политиката. По-специално, продължават да изискват внимание промените по отношение на задлъжнялостта на домакинствата, свързани с големите ипотечни дългове и структурните особености на жилищния пазар, както и неблагоприятните промени по отношение на експортните пазарни дялове. Рисковете в жилищния сектор са свързани с продължаващия структурен недостиг на жилища; вследствие на присъщите за сектора ограничения в предлагането, най-вече в Лондон, както и на относително бавната реакция на предлагането спрямо нарастването на търсенето, жилищата продължават да поскъпват, особено в Лондон и югоизточната част, а купувачите сключват големи ипотечни заеми. Макар че намаляващият експортен пазарен дял едва ли ще доведе до появата на рискове в краткосрочен план, в съчетание с дефицита по текущата сметка той е показателен за наличието на структурни предизвикателства. Тези предизвикателства са свързани с недостиг на умения и с инфраструктурни недостатъци. По отношение на публичните финанси според предвижданията Обединеното кралство няма да спази определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит, а средногодишната фискална консолидация не отговаря на препоръката.

| (8) | На 30 април 2014 г. Обединеното кралство представи своята Национална програма за реформи за 2014 г. и своята Конвергентна програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(8)

На 30 април 2014 г. Обединеното кралство представи своята Национална програма за реформи за 2014 г. и своята Конвергентна програма за 2014 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (9) | Съгласно член 4 от Протокола (No 15) за някои разпоредби, отнасящи се до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, задължението по член 126, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз да се избягва прекомерен бюджетен дефицит не се прилага по отношение на Обединеното кралство. В член 5 от Протокола е предвидено, че Обединеното кралство трябва да се стреми да избягва прекомерен бюджетен дефицит. На 8 юли 2008 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност Съветът реши, че в Обединеното кралство е налице прекомерен дефицит. |
| --- | --- |

(9)

Съгласно член 4 от Протокола (No 15) за някои разпоредби, отнасящи се до Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, задължението по член 126, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз да се избягва прекомерен бюджетен дефицит не се прилага по отношение на Обединеното кралство. В член 5 от Протокола е предвидено, че Обединеното кралство трябва да се стреми да избягва прекомерен бюджетен дефицит. На 8 юли 2008 г. в съответствие с член 104, параграф 6 от Договора за създаване на Европейската общност Съветът реши, че в Обединеното кралство е налице прекомерен дефицит.

| (10) | Целта на бюджетната стратегия, очертана в Конвергентната програма за 2014 г., е коригираният спрямо фазата на икономическия цикъл текущ бюджет да се балансира до края на период от пет последователни години, който понастоящем приключва през 2018—2019 г. В Конвергентната програма не е посочена средносрочна бюджетна цел, както е предвидено в Пакта за стабилност и растеж. Според изчисленията бюджетният дефицит през 2014—2015 г. възлиза на 5,0 % от БВП, което показва намаление спрямо най-високата му стойност от 11,4 % от БВП през 2009—2010 г. Това не съответства на определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит. Съгласно Конвергентната програма прекомерният дефицит ще бъде коригиран на равнище 2,4 % от БВП през 2016—2017 г. — две години след крайния срок, определен от Съвета. В Конвергентната програма се предвижда, че (преизчисленият) структурен бюджетен дефицит ще се подобри с 0,3 процентни пункта до 4,4 % от БВП през 2014—2015 г. Бюджетните планове не са достатъчни, за да се постигне средногодишната фискална консолидация, препоръчана за коригиране на прекомерния дефицит. След това в Конвергентната програма се предвижда годишно подобрение на (преизчисленото) структурно салдо с 0,8 процентни пункта през 2015—2016 г. и 1,3 процентни пункта през 2016—2017 г. Като цяло Конвергентната програма съответства само частично на изискванията на Пакта за стабилност и растеж. |
| --- | --- |

(10)

Целта на бюджетната стратегия, очертана в Конвергентната програма за 2014 г., е коригираният спрямо фазата на икономическия цикъл текущ бюджет да се балансира до края на период от пет последователни години, който понастоящем приключва през 2018—2019 г. В Конвергентната програма не е посочена средносрочна бюджетна цел, както е предвидено в Пакта за стабилност и растеж. Според изчисленията бюджетният дефицит през 2014—2015 г. възлиза на 5,0 % от БВП, което показва намаление спрямо най-високата му стойност от 11,4 % от БВП през 2009—2010 г. Това не съответства на определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит. Съгласно Конвергентната програма прекомерният дефицит ще бъде коригиран на равнище 2,4 % от БВП през 2016—2017 г. — две години след крайния срок, определен от Съвета. В Конвергентната програма се предвижда, че (преизчисленият) структурен бюджетен дефицит ще се подобри с 0,3 процентни пункта до 4,4 % от БВП през 2014—2015 г. Бюджетните планове не са достатъчни, за да се постигне средногодишната фискална консолидация, препоръчана за коригиране на прекомерния дефицит. След това в Конвергентната програма се предвижда годишно подобрение на (преизчисленото) структурно салдо с 0,8 процентни пункта през 2015—2016 г. и 1,3 процентни пункта през 2016—2017 г. Като цяло Конвергентната програма съответства само частично на изискванията на Пакта за стабилност и растеж.

| (11) | Досега консолидацията е била осъществявана предимно чрез съкращаване на разходите и поради това може да се обмисли възможността за реализиране на приходи чрез разширяване на данъчната основа. Обединеното кралство е с високо ниво на несъбрани потенциални данъци, особено по отношение на косвеното данъчно облагане. Съгласно Конвергентната програма се очаква съотношението дълг/БВП да нарасне на 93,1 % през 2015—2016 г., преди да спадне до 86,6 % през 2018—2019 г. Макроикономическият сценарий на Обединеното кралство, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози на Конвергентната програма, е реалистичен. Потенциалните рискове за тези предвиждания са свързани с постигането на по-нисък от очаквания растеж вследствие на ограничените заплати, които намаляват частното потребление, и на възпрепятстващата инвестициите несигурност. Независимо от това предвижданията съответстват на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., в която също не се предвижда прекомерният дефицит да бъде коригиран до крайния срок, определен от Съвета. Освен това, въз основа на прогнозата на Комисията, (коригираната) промяна на структурното салдо през 2010—2014 г. е по-ниска от препоръчаната със средно 0,6 % от БВП годишно и се предвижда да не е достатъчна и през 2015 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и на прогнозата на Комисията съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че са необходими допълнителни мерки, за да се осигури съответствие с препоръката за процедурата при прекомерен дефицит. |
| --- | --- |

(11)

Досега консолидацията е била осъществявана предимно чрез съкращаване на разходите и поради това може да се обмисли възможността за реализиране на приходи чрез разширяване на данъчната основа. Обединеното кралство е с високо ниво на несъбрани потенциални данъци, особено по отношение на косвеното данъчно облагане. Съгласно Конвергентната програма се очаква съотношението дълг/БВП да нарасне на 93,1 % през 2015—2016 г., преди да спадне до 86,6 % през 2018—2019 г. Макроикономическият сценарий на Обединеното кралство, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози на Конвергентната програма, е реалистичен. Потенциалните рискове за тези предвиждания са свързани с постигането на по-нисък от очаквания растеж вследствие на ограничените заплати, които намаляват частното потребление, и на възпрепятстващата инвестициите несигурност. Независимо от това предвижданията съответстват на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2014 г., в която също не се предвижда прекомерният дефицит да бъде коригиран до крайния срок, определен от Съвета. Освен това, въз основа на прогнозата на Комисията, (коригираната) промяна на структурното салдо през 2010—2014 г. е по-ниска от препоръчаната със средно 0,6 % от БВП годишно и се предвижда да не е достатъчна и през 2015 г. Въз основа на своята оценка на Конвергентната програма и на прогнозата на Комисията съгласно Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, че са необходими допълнителни мерки, за да се осигури съответствие с препоръката за процедурата при прекомерен дефицит.

| (12) | В жилищния сектор Обединеното кралство е предприело мерки както по отношение на търсенето, така и по отношение на предлагането. Макар че предлагането на нови жилища се е увеличило, нивото му продължава да е ниско и е значително под това на търсенето. В съчетание с ниските лихвени проценти и с по-благоприятните условия за ипотечни кредити (например по-високи съотношения кредит/доходи), това е довело до повишаване на цените на жилищата в някои части на Обединеното кралство, особено в Лондон. Недостатъчното предлагане отдавна е структурно явление и вероятно ще продължи в средносрочен план. Необходими са действия, с които да се увеличи допълнително предлагането на жилища чрез създаване на подходящи стимули за повишаване на предлагането на местно равнище. Органите следва да продължават да наблюдават цените на жилищата и ипотечната задлъжнялост и да имат готовност да предприемат подходящи мерки, включително адаптирането на схемата Help to Buy 2 (Помощ за покупка 2) (гаранция по заем), ако това се счете за необходимо. Необходимо е да се увеличи прозрачността на използването и на въздействието на макропруденциалното регулиране на жилищния сектор, извършвано от Комитета за финансова политика (Financial Policy Committee), което регулиране би могло да се използва за преодоляване на прекомерното нарастване на цените на жилищата и на увеличаването на ипотечната задлъжнялост. Следва да се обмислят реформи на данъчното облагане на земята и на недвижимите имоти с цел да се намалят нарушенията на жилищния пазар. |
| --- | --- |

(12)

В жилищния сектор Обединеното кралство е предприело мерки както по отношение на търсенето, така и по отношение на предлагането. Макар че предлагането на нови жилища се е увеличило, нивото му продължава да е ниско и е значително под това на търсенето. В съчетание с ниските лихвени проценти и с по-благоприятните условия за ипотечни кредити (например по-високи съотношения кредит/доходи), това е довело до повишаване на цените на жилищата в някои части на Обединеното кралство, особено в Лондон. Недостатъчното предлагане отдавна е структурно явление и вероятно ще продължи в средносрочен план. Необходими са действия, с които да се увеличи допълнително предлагането на жилища чрез създаване на подходящи стимули за повишаване на предлагането на местно равнище. Органите следва да продължават да наблюдават цените на жилищата и ипотечната задлъжнялост и да имат готовност да предприемат подходящи мерки, включително адаптирането на схемата Help to Buy 2 (Помощ за покупка 2) (гаранция по заем), ако това се счете за необходимо. Необходимо е да се увеличи прозрачността на използването и на въздействието на макропруденциалното регулиране на жилищния сектор, извършвано от Комитета за финансова политика (Financial Policy Committee), което регулиране би могло да се използва за преодоляване на прекомерното нарастване на цените на жилищата и на увеличаването на ипотечната задлъжнялост. Следва да се обмислят реформи на данъчното облагане на земята и на недвижимите имоти с цел да се намалят нарушенията на жилищния пазар.

| (13) | Обединеното кралство продължава да работи за преодоляване на предизвикателствата на безработицата и непълната заетост, както и на специфичните проблеми, свързани с младежката безработица. Съществуват важни предизвикателства, свързани с осигуряването на младите хора на необходимите на пазара на труда умения и професионален опит и с увеличаването на възможностите за чиракуване. Това помага да се обясни защо усвояването на предвидените по инициативата Youth Contract (Договор за младежта) субсидии за заплати продължава да е по-слабо от прогнозираното. Пазарът на труда страда от несъответствия между търсените и предлаганите умения и органите се опитват да преквалифицират работната сила с цел справяне с безработицата и с недостига на висококачествени професионални и технически умения. Въпреки че са направени усилия за подобряване на качеството на програмите за чиракуване, са необходими допълнителни усилия. Освен това квалификационната система продължава да е сложна и трябва да се рационализира, за да се улесни всеобщото признаване и да се стимулира по-висока степен на ангажираност на работодателите. |
| --- | --- |

(13)

Обединеното кралство продължава да работи за преодоляване на предизвикателствата на безработицата и непълната заетост, както и на специфичните проблеми, свързани с младежката безработица. Съществуват важни предизвикателства, свързани с осигуряването на младите хора на необходимите на пазара на труда умения и професионален опит и с увеличаването на възможностите за чиракуване. Това помага да се обясни защо усвояването на предвидените по инициативата Youth Contract (Договор за младежта) субсидии за заплати продължава да е по-слабо от прогнозираното. Пазарът на труда страда от несъответствия между търсените и предлаганите умения и органите се опитват да преквалифицират работната сила с цел справяне с безработицата и с недостига на висококачествени професионални и технически умения. Въпреки че са направени усилия за подобряване на качеството на програмите за чиракуване, са необходими допълнителни усилия. Освен това квалификационната система продължава да е сложна и трябва да се рационализира, за да се улесни всеобщото признаване и да се стимулира по-висока степен на ангажираност на работодателите.

| (14) | Органите предприемат действия спрямо проблема, свързан със слабите стимули за работа, особено по отношение на лицата, получаващи социални помощи, чрез въвеждането на универсален кредит, който ще позволи на хората да запазват по-голямата част от получаваните от тях помощи, когато започнат работа. Въпреки че универсалният кредит може да има положително въздействие върху заетостта, много ще зависи от ефективността на изпълнението и службите за подпомагане, включително от взаимодействието с други социални помощи. Акцентът върху връщането на работа бе отразен и в ограничаването на годишното коригиране на редица обезщетения и данъчните кредити за хората в трудоспособна възраст до 1 % годишно до 2016 г. |
| --- | --- |

(14)

Органите предприемат действия спрямо проблема, свързан със слабите стимули за работа, особено по отношение на лицата, получаващи социални помощи, чрез въвеждането на универсален кредит, който ще позволи на хората да запазват по-голямата част от получаваните от тях помощи, когато започнат работа. Въпреки че универсалният кредит може да има положително въздействие върху заетостта, много ще зависи от ефективността на изпълнението и службите за подпомагане, включително от взаимодействието с други социални помощи. Акцентът върху връщането на работа бе отразен и в ограничаването на годишното коригиране на редица обезщетения и данъчните кредити за хората в трудоспособна възраст до 1 % годишно до 2016 г.

| (15) | Обединеното кралство продължава да полага усилия за справяне с предизвикателствата с цел увеличаване на заетостта на родителите, като повишава достъпа до висококачествени грижи за децата на поносими цени. Продължава въвеждането на схеми, с които грижите за децата да станат достъпни както за работещите на пълно работно време родители, така и за тези, които работят на непълно работно време, като се вземат под внимание различните нива на доходи. Въпреки това разходите, свързани с грижите за децата, остават сред най-високите в Съюза и продължават да създават проблеми, особено за втория работещ член на семейството и за самотните родители. |
| --- | --- |

(15)

Обединеното кралство продължава да полага усилия за справяне с предизвикателствата с цел увеличаване на заетостта на родителите, като повишава достъпа до висококачествени грижи за децата на поносими цени. Продължава въвеждането на схеми, с които грижите за децата да станат достъпни както за работещите на пълно работно време родители, така и за тези, които работят на непълно работно време, като се вземат под внимание различните нива на доходи. Въпреки това разходите, свързани с грижите за децата, остават сред най-високите в Съюза и продължават да създават проблеми, особено за втория работещ член на семейството и за самотните родители.

| (16) | По отношение на достъпа до финансиране, макар че условията на кредитните пазари са се подобрили през 2013 г., растежът на кредитирането продължава да е слаб, а съществуващите политики се нуждаят от повече време, за да покажат, че са успешни. За МСП продължават да съществуват определени предизвикателства, свързани с достъпа до кредити. Докато големите предприятия могат да се финансират директно на пазарите на едро и да се възползват от добре развитите финансови услуги, предлагани в Обединеното кралство, за получаването на външно финансиране МСП разчитат в голяма степен на банките. Постигнат е добър напредък по изпълнението на миналогодишната препоръка за конкуренцията в банковия сектор чрез създаването на нови банки, посочени като конкурентни банки (един такъв пример е TSB, която обаче все още не е напълно независима). |
| --- | --- |

(16)

По отношение на достъпа до финансиране, макар че условията на кредитните пазари са се подобрили през 2013 г., растежът на кредитирането продължава да е слаб, а съществуващите политики се нуждаят от повече време, за да покажат, че са успешни. За МСП продължават да съществуват определени предизвикателства, свързани с достъпа до кредити. Докато големите предприятия могат да се финансират директно на пазарите на едро и да се възползват от добре развитите финансови услуги, предлагани в Обединеното кралство, за получаването на външно финансиране МСП разчитат в голяма степен на банките. Постигнат е добър напредък по изпълнението на миналогодишната препоръка за конкуренцията в банковия сектор чрез създаването на нови банки, посочени като конкурентни банки (един такъв пример е TSB, която обаче все още не е напълно независима).

| (17) | През декември 2013 г. Обединеното кралство публикува актуализиран национален план за инфраструктурата — дългосрочен и стратегически подход към планирането, финансирането и изграждането на инфраструктурата. В плана са предвидени проекти за ориентирани към бъдещето капиталови инвестиции за 2020 г. и след това в размер на общо 375 млрд. GBP (приблизително 460 млрд. EUR). Голяма част от проектите (340 млрд. GBP, т.е. приблизително 420 млрд. EUR) са свързани с инвестиции в секторите на енергетиката и транспорта. Предвижда се около три четвърти от финансирането да бъде осигурено от частния сектор, а останалата част — от публичния. Въпреки че планът е подходяща инициатива, продължава да съществува безпокойство по отношение на частта от финансирането, която трябва да се осигури от частния сектор, на регулаторната сигурност и на своевременното предоставяне на разрешения за проектиране. Нужни са строги механизми за смекчаване на рисковете, свързани с финансирането и изпълнението, като в същото време се осигури прозрачност по отношение на планираните и действителните разходи за инфраструктурата. |
| --- | --- |

(17)

През декември 2013 г. Обединеното кралство публикува актуализиран национален план за инфраструктурата — дългосрочен и стратегически подход към планирането, финансирането и изграждането на инфраструктурата. В плана са предвидени проекти за ориентирани към бъдещето капиталови инвестиции за 2020 г. и след това в размер на общо 375 млрд. GBP (приблизително 460 млрд. EUR). Голяма част от проектите (340 млрд. GBP, т.е. приблизително 420 млрд. EUR) са свързани с инвестиции в секторите на енергетиката и транспорта. Предвижда се около три четвърти от финансирането да бъде осигурено от частния сектор, а останалата част — от публичния. Въпреки че планът е подходяща инициатива, продължава да съществува безпокойство по отношение на частта от финансирането, която трябва да се осигури от частния сектор, на регулаторната сигурност и на своевременното предоставяне на разрешения за проектиране. Нужни са строги механизми за смекчаване на рисковете, свързани с финансирането и изпълнението, като в същото време се осигури прозрачност по отношение на планираните и действителните разходи за инфраструктурата.

| (18) | В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу. |
| --- | --- |

(18)

В рамките на европейския семестър Комисията направи цялостен анализ на икономическата политика на Обединеното кралство. Тя извърши оценка на Националната програма за реформи и на Конвергентната програма. Комисията взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Обединеното кралство, но и тяхното съответствие с правилата и насоките на ЕС предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на Съюза чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите национални решения. Препоръките ѝ в рамките на европейския семестър са изразени в препоръки 1—6 по-долу.

| (19) | С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма на Обединеното кралство, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу. |
| --- | --- |

(19)

С оглед на тази оценка Съветът разгледа Конвергентната програма на Обединеното кралство, като становището му (5) е изразено по-специално в препоръка 1 по-долу.

| (20) | С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 2, 3, 5 и 6 по-долу, |
| --- | --- |

(20)

С оглед на задълбочения преглед, направен от Комисията, и на тази оценка Съветът разгледа Националната програма за реформи и Конвергентната програма. Неговите препоръки по член 6 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 са изразени в препоръки 2, 3, 5 и 6 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Обединеното кралство да предприеме следните действия през периода 2014—2015 г.:

| 1. | Да укрепи бюджетната стратегия, като се стреми да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Да прилага диференциран и насърчаващ растежа подход към затягането на фискалната политика, като се даде приоритет на капиталовите разходи. За се да подпомогне фискалната консолидация, следва да се разгледа възможността за повишаване на приходите чрез разширяване на данъчната основа. Да предприеме мерки за преодоляване на структурните пречки, свързани с инфраструктурата, несъответствията между търсените и предлаганите умения и достъпа на МСП до финансиране с цел насърчаване на растежа на износа на стоки и услуги. |
| --- | --- |

1.

Да укрепи бюджетната стратегия, като се стреми да коригира прекомерния дефицит по устойчив начин в съответствие с препоръката на Съвета по процедурата при прекомерен дефицит. Да прилага диференциран и насърчаващ растежа подход към затягането на фискалната политика, като се даде приоритет на капиталовите разходи. За се да подпомогне фискалната консолидация, следва да се разгледа възможността за повишаване на приходите чрез разширяване на данъчната основа. Да предприеме мерки за преодоляване на структурните пречки, свързани с инфраструктурата, несъответствията между търсените и предлаганите умения и достъпа на МСП до финансиране с цел насърчаване на растежа на износа на стоки и услуги.

| 2. | Да увеличи прозрачността на използването и на въздействието на макропруденциалното регулиране в жилищния сектор от Комитета за финансова политика към Централната банка на Англия. Да предприеме подходящи мерки в отговор на бързото нарастване на цените на недвижимите имоти в районите, които имат значителен дял в икономическия растеж в Обединеното кралство, и по-специално Лондон, и да намали рисковете, свързани с високата ипотечна задлъжнялост. Да наблюдава схемата Help to Buy 2 (Помощ за покупка 2) и да я адаптира, ако сметне за необходимо. Да обмисли реформи на данъчното облагане на земята и на недвижимите имоти, включително мерки за преоценка на имоти, с цел да се намалят нарушенията на жилищния пазар. Да продължи усилията за увеличаване на предлагането на жилища. |
| --- | --- |

2.

Да увеличи прозрачността на използването и на въздействието на макропруденциалното регулиране в жилищния сектор от Комитета за финансова политика към Централната банка на Англия. Да предприеме подходящи мерки в отговор на бързото нарастване на цените на недвижимите имоти в районите, които имат значителен дял в икономическия растеж в Обединеното кралство, и по-специално Лондон, и да намали рисковете, свързани с високата ипотечна задлъжнялост. Да наблюдава схемата Help to Buy 2 (Помощ за покупка 2) и да я адаптира, ако сметне за необходимо. Да обмисли реформи на данъчното облагане на земята и на недвижимите имоти, включително мерки за преоценка на имоти, с цел да се намалят нарушенията на жилищния пазар. Да продължи усилията за увеличаване на предлагането на жилища.

| 3. | Да запази ангажираността си с инициативата Youth Contract („Договор за младежта“), по-специално чрез подобряване на уменията, отговарящи на нуждите на работодателите. Да осигури ангажираността на работодателите, като постави акцент върху мерките за отстраняване на несъответствията между търсените и предлаганите умения чрез предоставяне на по-напреднали умения от по-високо равнище и върху увеличаването на възможностите за чиракуване. Да намали броя на младите хора със слаби основни умения. |
| --- | --- |

3.

Да запази ангажираността си с инициативата Youth Contract („Договор за младежта“), по-специално чрез подобряване на уменията, отговарящи на нуждите на работодателите. Да осигури ангажираността на работодателите, като постави акцент върху мерките за отстраняване на несъответствията между търсените и предлаганите умения чрез предоставяне на по-напреднали умения от по-високо равнище и върху увеличаването на възможностите за чиракуване. Да намали броя на младите хора със слаби основни умения.

| 4. | Да продължи усилията за намаляване на детската бедност в домакинствата с ниски доходи, като гарантира, че универсалният кредит и други социални реформи предоставят адекватни помощи с ясни стимули за работа и услуги за подпомагане. Да подобри наличието на достъпни и качествени грижи за децата. |
| --- | --- |

4.

Да продължи усилията за намаляване на детската бедност в домакинствата с ниски доходи, като гарантира, че универсалният кредит и други социални реформи предоставят адекватни помощи с ясни стимули за работа и услуги за подпомагане. Да подобри наличието на достъпни и качествени грижи за децата.

| 5. | Да продължи усилията за подобряване на достъпа на МСП до банково и небанково финансиране. Да осигури ефективното функциониране на Business Bank и да се подкрепи по-голямото присъствие на конкурентни банки. |
| --- | --- |

5.

Да продължи усилията за подобряване на достъпа на МСП до банково и небанково финансиране. Да осигури ефективното функциониране на Business Bank и да се подкрепи по-голямото присъствие на конкурентни банки.

| 6. | Да предприеме последващи мерки по националния план за инфраструктурата, като повиши предсказуемостта на процесите на планиране и като осигури яснота относно поетите ангажименти за финансиране. Да осигури прозрачност и отчетност, като предоставя съгласувана и навременна информация за изпълнението на плана. |
| --- | --- |

6.

Да предприеме последващи мерки по националния план за инфраструктурата, като повиши предсказуемостта на процесите на планиране и като осигури яснота относно поетите ангажименти за финансиране. Да осигури прозрачност и отчетност, като предоставя съгласувана и навременна информация за изпълнението на плана.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Продължават да се прилагат и през 2014 г. съгласно Решение 2014/322/ЕС на Съвета от 6 май 2014 г. относно насоки за политиките за заетостта на държавите членки за 2014 година (ОВ L 165, 4.6.2014 г., стр. 49).

3

(4)  ОВ C 217, 30.7.2013 г., стр. 93.

4

(5)  Съгласно член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

5

---

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/141

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно прилагането на общите насоки за икономическите политики на държавите членки, чиято парична единица е еврото

2014/C 247/27

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136 във връзка с член 121, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 2 от него,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (2), и по-специално член 6, параграф 1 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Европейския икономически и финансов комитет,

като взе предвид становището на Комитета за икономическа политика,

като има предвид, че:

| (1) | Сегашната икономическа ситуация в еврозоната се характеризира с постепенно, но все още нестабилно икономическо възстановяване. През 2013 г. и началото на 2014 г. инфлацията в еврозоната спадна значително и в бъдеще се очаква да нараства много бавно през прогнозния период, което отразява съществуващото забавяне в еврозоната, наред с продължаващите корекции на относителните цени в уязвимите икономики и предишното повишение на обменния курс на еврото. Освен това въпреки че възстановяването придобива все по-широка основа, различията между държавите членки, чиято парична единица е еврото („държавите членки от еврозоната“), продължават да бъдат големи. |
| --- | --- |

(1)

Сегашната икономическа ситуация в еврозоната се характеризира с постепенно, но все още нестабилно икономическо възстановяване. През 2013 г. и началото на 2014 г. инфлацията в еврозоната спадна значително и в бъдеще се очаква да нараства много бавно през прогнозния период, което отразява съществуващото забавяне в еврозоната, наред с продължаващите корекции на относителните цени в уязвимите икономики и предишното повишение на обменния курс на еврото. Освен това въпреки че възстановяването придобива все по-широка основа, различията между държавите членки, чиято парична единица е еврото („държавите членки от еврозоната“), продължават да бъдат големи.

| (2) | Еврозоната е повече от съвкупността на нейните членове. Икономическата и финансова криза ясно показа тесните взаимовръзки в еврозоната и подчерта необходимостта от по-силна координация на фискалните, финансовите и структурните политики на държавите членки от еврозоната, за да се гарантира съгласувана политика за еврозоната като цяло. С подписването на Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз на 2 март 2012 г., държавите членки от еврозоната се ангажираха с комплекс от широкомащабни реформи и координация на политиката. Влизането в сила през 2013 г. на регламентите от „пакета от два акта“ (3) даде допълнителен тласък на координирането на бюджетната и икономическата политика в еврозоната. Държавите членки от еврозоната носят конкретна отговорност за ефективното прилагане на новата рамка за управление. Това изисква увеличен партньорски натиск в подкрепа на изпълнението на националните реформи и за фискална предпазливост, по-обстойна оценка на националните реформи от гледна точка на еврозоната, интернализиране на потенциалните ефекти на разпространение и стимулиране на политики от особена важност за доброто функциониране на ИПС. Това изисква също така съответстващо предоставяне на информация за стратегията на еврозоната. |
| --- | --- |

(2)

Еврозоната е повече от съвкупността на нейните членове. Икономическата и финансова криза ясно показа тесните взаимовръзки в еврозоната и подчерта необходимостта от по-силна координация на фискалните, финансовите и структурните политики на държавите членки от еврозоната, за да се гарантира съгласувана политика за еврозоната като цяло. С подписването на Договора за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз на 2 март 2012 г., държавите членки от еврозоната се ангажираха с комплекс от широкомащабни реформи и координация на политиката. Влизането в сила през 2013 г. на регламентите от „пакета от два акта“ (3) даде допълнителен тласък на координирането на бюджетната и икономическата политика в еврозоната. Държавите членки от еврозоната носят конкретна отговорност за ефективното прилагане на новата рамка за управление. Това изисква увеличен партньорски натиск в подкрепа на изпълнението на националните реформи и за фискална предпазливост, по-обстойна оценка на националните реформи от гледна точка на еврозоната, интернализиране на потенциалните ефекти на разпространение и стимулиране на политики от особена важност за доброто функциониране на ИПС. Това изисква също така съответстващо предоставяне на информация за стратегията на еврозоната.

| (3) | Като се има предвид високата степен на взаимозависимост между държавите членки от еврозоната, съществуват потенциално значими ефекти на разпространение, свързани с осъществяването на структурните реформи, които трябва да бъдат взети предвид, за да се гарантира създаването на оптимални политики и тяхното прилагане индивидуално от държавите членки от еврозоната и от еврозоната като цяло. Например съгласуването в по-голяма степен на действията при осъществяването на реформите би улеснило необходимата конвергенция между държавите членки. Своевременното обсъждане на плановете за реформи на държавите членки от еврозоната въз основа на съществуващите практики и ефективното прилагане на процедурата при макроикономически дисбаланси са от ключово значение в този аспект. |
| --- | --- |

(3)

Като се има предвид високата степен на взаимозависимост между държавите членки от еврозоната, съществуват потенциално значими ефекти на разпространение, свързани с осъществяването на структурните реформи, които трябва да бъдат взети предвид, за да се гарантира създаването на оптимални политики и тяхното прилагане индивидуално от държавите членки от еврозоната и от еврозоната като цяло. Например съгласуването в по-голяма степен на действията при осъществяването на реформите би улеснило необходимата конвергенция между държавите членки. Своевременното обсъждане на плановете за реформи на държавите членки от еврозоната въз основа на съществуващите практики и ефективното прилагане на процедурата при макроикономически дисбаланси са от ключово значение в този аспект.

| (4) | Едно от ключовите предизвикателства, пред които е изправена еврозоната, е да се намали държавният дълг, като се следват диференцирани и благоприятстващи растежа фискални политики, като в същото време се увеличава потенциалът за растеж на еврозоната и се вземат мерки за справяне със социалните последици от кризата. Благодарение на усилията за консолидация през изминалите години фискалната ситуация в еврозоната се подобри, но редица държави членки от еврозоната все още трябва да продължат с фискалните корекции, за да намалят много високите нива на дълга. Всички държави членки от еврозоната следва да подобрят качеството на публичните финанси с цел увеличаване на продуктивността и заетостта. |
| --- | --- |

(4)

Едно от ключовите предизвикателства, пред които е изправена еврозоната, е да се намали държавният дълг, като се следват диференцирани и благоприятстващи растежа фискални политики, като в същото време се увеличава потенциалът за растеж на еврозоната и се вземат мерки за справяне със социалните последици от кризата. Благодарение на усилията за консолидация през изминалите години фискалната ситуация в еврозоната се подобри, но редица държави членки от еврозоната все още трябва да продължат с фискалните корекции, за да намалят много високите нива на дълга. Всички държави членки от еврозоната следва да подобрят качеството на публичните финанси с цел увеличаване на продуктивността и заетостта.

| (5) | Инвестициите в еврозоната намаляха значително през първата фаза на кризата и все още не са върнали на средните си стойности в дългосрочен план. Тенденциите за слаби инвестиции се дължат на комбинирания ефект от действията за намаляване на задлъжнялостта на частния сектор, финансовата фрагментация и усилията, необходими за фискална консолидация, които доведоха до намаляване на публичните инвестиции. Увеличаването на инвестициите в инфраструктурата и уменията е от основно значение за поддържане на възстановяването и за повишаване на потенциалния растеж. Голяма част от инвестициите трябва да дойде от частния сектор, но публичните органи могат да играят важна роля за създаване на благоприятни условия. |
| --- | --- |

(5)

Инвестициите в еврозоната намаляха значително през първата фаза на кризата и все още не са върнали на средните си стойности в дългосрочен план. Тенденциите за слаби инвестиции се дължат на комбинирания ефект от действията за намаляване на задлъжнялостта на частния сектор, финансовата фрагментация и усилията, необходими за фискална консолидация, които доведоха до намаляване на публичните инвестиции. Увеличаването на инвестициите в инфраструктурата и уменията е от основно значение за поддържане на възстановяването и за повишаване на потенциалния растеж. Голяма част от инвестициите трябва да дойде от частния сектор, но публичните органи могат да играят важна роля за създаване на благоприятни условия.

| (6) | В еврозоната кредитните потоци за реалната икономика продължават да бъдат слаби, а фрагментацията на финансовия пазар е все още висока, въпреки намаляването на натиска по отношение на държавния дълг. Достъпът до финансиране, по-специално за МСП, остава предизвикателство в много държави членки, което води до риск от подкопаване на икономическото възстановяване. Това изисква инициативи, насочени към възстановяване на кредитните потоци, задълбочаване на капиталовите пазари и стимулиране на дългосрочното финансиране на икономиката. Действия, като завършване на оздравяването на счетоводния баланс на банките, продължаване при необходимост на процеса на укрепване на капиталовите буфери, анализ на качеството на активите и стрес тестове, помагат за установяване на евентуалните слаби места и укрепват доверието в сектора като цяло. По отношение на банковия съюз бе постигнат значителен напредък, по-специално с установяването на единния надзорен механизъм и сключването на споразумението за единния механизъм за преструктуриране. |
| --- | --- |

(6)

В еврозоната кредитните потоци за реалната икономика продължават да бъдат слаби, а фрагментацията на финансовия пазар е все още висока, въпреки намаляването на натиска по отношение на държавния дълг. Достъпът до финансиране, по-специално за МСП, остава предизвикателство в много държави членки, което води до риск от подкопаване на икономическото възстановяване. Това изисква инициативи, насочени към възстановяване на кредитните потоци, задълбочаване на капиталовите пазари и стимулиране на дългосрочното финансиране на икономиката. Действия, като завършване на оздравяването на счетоводния баланс на банките, продължаване при необходимост на процеса на укрепване на капиталовите буфери, анализ на качеството на активите и стрес тестове, помагат за установяване на евентуалните слаби места и укрепват доверието в сектора като цяло. По отношение на банковия съюз бе постигнат значителен напредък, по-специално с установяването на единния надзорен механизъм и сключването на споразумението за единния механизъм за преструктуриране.

| (7) | Финансовата криза разкри наличието на пропуски в структурата на икономическия и паричен съюз. На 28 ноември 2012 г. Комисията представи подробен план за задълбочен и истински икономически и паричен съюз с цел започване на дебат на европейско равнище. На 5 декември 2012 г. председателят на Европейския съвет, в тясно сътрудничество с председателя на Европейската комисия, председателя на Еврогрупата и председателя на Европейската централна банка, представи доклад, основаващ се на редица идеи от подробния план на Комисията и включващ времева рамка и поетапен процес за завършване на изграждането на икономическия и паричен съюз. Европейският парламент изрази становището си в резолюцията си от 20 ноември 2012 г. Оттогава бяха предприети значителни стъпки. През декември 2013 г. Европейският съвет предостави допълнителни мнения. По-нататъшното развитие на ИПС ще изисква постепенен подход, съчетаващ дисциплина и солидарност. В пакетите съответно от шест (4) и от два законодателни акта се предвижда първият преглед на тяхното прилагане да се извърши до края на 2014 г. |
| --- | --- |

(7)

Финансовата криза разкри наличието на пропуски в структурата на икономическия и паричен съюз. На 28 ноември 2012 г. Комисията представи подробен план за задълбочен и истински икономически и паричен съюз с цел започване на дебат на европейско равнище. На 5 декември 2012 г. председателят на Европейския съвет, в тясно сътрудничество с председателя на Европейската комисия, председателя на Еврогрупата и председателя на Европейската централна банка, представи доклад, основаващ се на редица идеи от подробния план на Комисията и включващ времева рамка и поетапен процес за завършване на изграждането на икономическия и паричен съюз. Европейският парламент изрази становището си в резолюцията си от 20 ноември 2012 г. Оттогава бяха предприети значителни стъпки. През декември 2013 г. Европейският съвет предостави допълнителни мнения. По-нататъшното развитие на ИПС ще изисква постепенен подход, съчетаващ дисциплина и солидарност. В пакетите съответно от шест (4) и от два законодателни акта се предвижда първият преглед на тяхното прилагане да се извърши до края на 2014 г.

ПРЕПОРЪЧВА на държавите членки от еврозоната да предприемат действия индивидуално и колективно, без да се засяга компетентността на Съвета по отношение на координацията на икономическите политики на държавите членки, но по-специално в контекста на координацията на икономическата политика в рамките на Еврогрупата, за периода 2014‐2015 г., с цел:

| 1. | Да се насърчава и следи, в тясно сътрудничество с Комисията, осъществяването на структурните реформи в областите, които са най-важни за безпроблемното функциониране на еврозоната, с цел да се стимулира растежът и конвергенцията и коригирането на вътрешните и външните дисбаланси. Да се оцени и стимулира напредъкът по изпълнението на ангажиментите за реформи в държавите членки от еврозоната с прекомерни дисбаланси и по осъществяването на реформите в държавите членки от еврозоната с дисбаланси, изискващи решителни действия, за да се ограничи разпространението на проблемите в останалата част от еврозоната. Да се насърчават подходящи политики в държавите с големи излишъци по текущата сметка, за да се допринесе за положителен ефект на разпространение. Редовно да се провеждат тематични дискусии по структурните реформи на пазара на труда и стоковия пазар с потенциално значителен ефект на разпространение, като вниманието се съсредоточи върху намаляването на голямата данъчна тежест върху труда и реформирането на пазарите за услуги. |
| --- | --- |

1.

Да се насърчава и следи, в тясно сътрудничество с Комисията, осъществяването на структурните реформи в областите, които са най-важни за безпроблемното функциониране на еврозоната, с цел да се стимулира растежът и конвергенцията и коригирането на вътрешните и външните дисбаланси. Да се оцени и стимулира напредъкът по изпълнението на ангажиментите за реформи в държавите членки от еврозоната с прекомерни дисбаланси и по осъществяването на реформите в държавите членки от еврозоната с дисбаланси, изискващи решителни действия, за да се ограничи разпространението на проблемите в останалата част от еврозоната. Да се насърчават подходящи политики в държавите с големи излишъци по текущата сметка, за да се допринесе за положителен ефект на разпространение. Редовно да се провеждат тематични дискусии по структурните реформи на пазара на труда и стоковия пазар с потенциално значителен ефект на разпространение, като вниманието се съсредоточи върху намаляването на голямата данъчна тежест върху труда и реформирането на пазарите за услуги.

| 2. | Да се координират фискалните политики на държавите членки от еврозоната, в тясно сътрудничество с Комисията, по-специално при оценката на проектите на бюджетни планове, за да се гарантира съгласувана и благоприятстваща растежа фискална политика в рамките на еврозоната. Да се подобрят качеството и устойчивостта на публичните финанси, като се даде приоритет на материалните и нематериалните инвестиции на национално равнище и на равнището на ЕС. Да се гарантира стабилността на националните фискални рамки, включително националните фискални съвети. |
| --- | --- |

2.

Да се координират фискалните политики на държавите членки от еврозоната, в тясно сътрудничество с Комисията, по-специално при оценката на проектите на бюджетни планове, за да се гарантира съгласувана и благоприятстваща растежа фискална политика в рамките на еврозоната. Да се подобрят качеството и устойчивостта на публичните финанси, като се даде приоритет на материалните и нематериалните инвестиции на национално равнище и на равнището на ЕС. Да се гарантира стабилността на националните фискални рамки, включително националните фискални съвети.

| 3. | Да се осигури устойчивостта на банковата система, по-специално като се предприемат необходимите последващи действия във връзка с прегледа на качеството на активите и стрес тестовете, като се прилагат регламентите за банковия съюз и като се осъществява напредък в по-нататъшната работа, предвидена през преходния период за ЕМП. Да се стимулират инвестициите от частния сектор и да се увеличи кредитният поток за икономиката чрез действия за подобряване на достъпа на МСП до кредитиране, за задълбочаване на капиталовите пазари и за възобновяване на пазара на секюритизация, въз основа на предложенията и графика в Съобщението на Комисията относно дългосрочното финансиране на европейската икономика. |
| --- | --- |

3.

Да се осигури устойчивостта на банковата система, по-специално като се предприемат необходимите последващи действия във връзка с прегледа на качеството на активите и стрес тестовете, като се прилагат регламентите за банковия съюз и като се осъществява напредък в по-нататъшната работа, предвидена през преходния период за ЕМП. Да се стимулират инвестициите от частния сектор и да се увеличи кредитният поток за икономиката чрез действия за подобряване на достъпа на МСП до кредитиране, за задълбочаване на капиталовите пазари и за възобновяване на пазара на секюритизация, въз основа на предложенията и графика в Съобщението на Комисията относно дългосрочното финансиране на европейската икономика.

| 4. | Да се постигне напредък в задълбочаването на икономическия и паричен съюз и да се допринесе за подобряване на рамката за икономически надзор в контекста на прегледите, предвидени за края на 2014 г. |
| --- | --- |

4.

Да се постигне напредък в задълбочаването на икономическия и паричен съюз и да се допринесе за подобряване на рамката за икономически надзор в контекста на прегледите, предвидени за края на 2014 г.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 25.

2

(3)  Регламент (ЕС) No 472/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. за засилване на икономическото и бюджетно наблюдение над държавите членки в еврозоната, изпитващи или застрашени от сериозни затруднения по отношение на финансовата си стабилност (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 1); Регламент (ЕС) No 473/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 21 май 2013 г. относно общите разпоредби за мониторинг и оценка на проектите за бюджетни планове и за гарантиране на коригирането на прекомерния дефицит на държавите членки в еврозоната (ОВ L 140, 27.5.2013 г., стр. 11).

3

(4)  Регламент (ЕС) No 1177/2011 на Съвета от 8 ноември 2011 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 1467/97 за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 33.); Директива 2011/85/ЕС на Съвета от 8 ноември 2011 г. относно изискванията за бюджетните рамки на държавите членки (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 41); Регламент (ЕС) No 1173/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. за ефективното прилагане на бюджетното наблюдение в еврозоната (OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 1); Регламент (ЕС) No 1174/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно принудителните мерки за коригиране на прекомерните макроикономически дисбаланси в еврозоната (OВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 8); Регламент (ЕС) No 1175/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (ОВ L 306, 23.11.2011 г., стр. 12); Регламент (ЕС) No 1176/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 ноември 2011 г. относно предотвратяването и коригирането на макроикономическите дисбаланси (OВ L 306, 23.11.2011 г., стp. 25).

4

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 29.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 247/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 247/144

---

ОБЯСНИТЕЛНА БЕЛЕЖКА

Придружителен документ към препоръките на Съвета към държавите членки в рамките на европейския семестър за 2014 г.

2014/C 247/28

Член 2аб, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1466/97 (1) за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики, който е включен в раздел „Икономически диалог“, гласи следното: „По правило Съветът следва да се съобрази с препоръките и предложенията на Комисията или да обясни публично позицията си“.

В желанието си да спази това „правило да се съобрази или да обясни“ Съветът представя по-долу пояснения за тези договорени изменения на препоръките на Комисията за специфичните препоръки по държави членки в рамките на европейския семестър за 2014 г., с които Комисията не е съгласна.

Съветът постигна съгласие и по редица допълнения на препоръки, както и изменения от фактически или технически характер, които срещнаха пълната подкрепа на Комисията (2).

БЕЛГИЯ

ПРЕПОРЪКА 3

Текст на Комисията:

Да задържи растежа на бъдещите публични разходи, свързани с остаряването, особено за пенсиите и дългосрочните грижи, като положи повече усилия, за да преодолее разминаването между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като намали по-рано от предвиденото възможностите за ранно напускане на пазара на труда, като насърчи активния живот на възрастните хора, като обвърже законоустановената възраст за пенсиониране и изискванията за трудов стаж с промените в продължителността на живота и като подобри конкурентоспособността на публичните разходи за дългосрочни грижи.

Договорен текст:

Да задържи растежа на бъдещите публични разходи, свързани с остаряването, особено за пенсиите и дългосрочните грижи, като положи повече усилия, за да преодолее разминаването между действителната и законоустановената пенсионна възраст, като намали по-рано от предвиденото възможностите за ранно напускане на пазара на труда, като насърчи активния живот на възрастните хора, като обвърже законоустановената пенсионната възраст и изискванията за трудов стаж с промените в продължителността на живота и като подобри конкурентоспособността на публичните разходи за дългосрочни грижи.

Обяснение:

Беше постигнато съгласие, че предвид разминаването между действителната и законоустановената пенсионна възраст, основното предизвикателство за Белгия продължава да бъде повишаването на действителната пенсионна възраст. Провежданата в момента важна реформа повишава минималната възраст и трудовия стаж, необходими за ранно пенсиониране; повишаването на законоустановената пенсионна възраст в краткосрочен план ще задълбочи съществуващото разминаване и следователно ще се окаже ненавременна реформа.

БЪЛГАРИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ЧЕШКА РЕПУБЛИКА

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ДАНИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения.

ГЕРМАНИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ЕСТОНИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ИРЛАНДИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ИСПАНИЯ

ПРЕПОРЪКА 5

Текст на Комисията:

Да изпълнява Националния план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. и да оцени неговата ефективност спрямо всичките му цели. Да укрепи административния капацитет и координацията между службите по заетостта и социалните служби за предоставянето на интегрирани модели в подкрепа на лицата, които са изложени на риск, и да рационализира процедурите в подкрепа на прехода от схеми за минимален доход към трудовия пазар. Да подобри насочването на схемите в подкрепа на семейството и подпомагането на качествените услуги в полза на домакинствата с ниски доходи и деца, да гарантира прогресивността и ефективността на социалните трансфери.

Договорен текст:

Да изпълнява Националния план за действие за социално приобщаване за периода 2013—2016 г. и да оцени неговата ефективност спрямо всичките му цели. Да укрепи административния капацитет и координацията между службите по заетостта и социалните служби за предоставянето на интегрирани модели в подкрепа на лицата, които са изложени на риск, и да рационализира процедурите
  и да насърчи прилагането на рационализирани процедури сред публичната администрация, отговорна за схемите за минимални доходи, в подкрепа на прехода от схеми за минимален доход към трудовия пазар. Да подобри насочването на схемите в подкрепа на семейството и подпомагането на качествените услуги в полза на домакинствата с ниски доходи и деца, да гарантира прогресивността и ефективността на социалните трансфери.

Обяснение:

Тази формулировка отговаря в по-голяма степен на разпределението на правомощия сред публичната администрация в сферата на социалните услуги и схемите за минимален доход, където техническото и политическото сътрудничество между държавата и регионалните власти може да доведе до подобряване на процесите.

ФРАНЦИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ХЪРВАТИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ИТАЛИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ЛАТВИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения.

ЛИТВА

ПРЕПОРЪКА 3

Текст на Комисията:

Да насочи по-добре мерките на политиката за активно участие на пазара на труда към нискоквалифицираните и дългосрочно безработните лица. Да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработни и да ги обвърже с мерки за активизиране. Да преодолее продължаващите несъответствия между търсените и предлаганите квалификации чрез подобряване на адекватността на образованието и на пазара на труда и насърчаване на ученето през целия живот. С цел увеличаване на пригодността за заетост на младите хора да определи приоритети, предлагащи качествени стажове, и да засили партньорството с частния сектор. Да преразгледа целесъобразността на трудовото законодателство, по-специално по отношение на рамката за трудовите договори и за работното време, като се консултира със социалните партньори.

Договорен текст:

Да насочи по-добре мерките на политиката за активно участие на пазара на труда към нискоквалифицираните и дългосрочно безработните лица. Да подобри обхвата и размера на обезщетенията за безработни и да ги обвърже с мерки за активизиране. Да преодолее продължаващите несъответствия между търсените и предлаганите квалификации чрез подобряване на адекватността на образованието и на пазара на труда, наред с останалото и въз основа на системи за прогнозиране на потребностите от умения, и насърчаване на ученето през целия живот. С цел увеличаване на пригодността за заетост на младите хора да определи приоритети, предлагащи качествени стажове, други форми на учене в процеса на работа, и да засили партньорството с частния сектор. Да преразгледа целесъобразността на трудовото законодателство, по-специално по отношение на рамката за трудовите договори и за работното време, като се консултира със социалните партньори.

Обяснение:

В заключенията от работата по многостранното наблюдение на Комитета по заетостта се отчита ролята на реформите в областта на обучението в процеса на работа в Литва, но се посочва и необходимостта от и разработването на планове за повишаване на ефективността на професионалното образование и обучение (ПОО).

ЛЮКСЕМБУРГ

ПРЕПОРЪКА 2

Текст на Комисията:

За да осигури фискална устойчивост, да ограничи разходите, свързани със застаряването на населението, като увеличи ефективността на разходите за дългосрочни грижи, продължи пенсионната реформа, за да увеличи действителната пенсионна възраст, включително чрез ограничаване на ранното пенсиониране и чрез привеждане на законоустановената възраст за пенсиониране в съответствие с промените в очакваната продължителност на живота. Да увеличи усилията за засилване на участието на по-възрастните работници на пазара на труда, включително като подобрява пригодността им за заетост чрез схеми за учене през целия живот.

Договорен текст:

За да осигури фискална устойчивост, да ограничи разходите, свързани със застаряването на населението, като увеличи ефективността на разходите за дългосрочни грижи, продължи пенсионната реформа, за да увеличи действителната пенсионна възраст, включително чрез ограничаване на ранното пенсиониране и чрез привеждане на законоустановената възраст за пенсиониране в съответствие
  и чрез привеждане на пенсионната възраст или пенсионния доход в съответствие с промените в очакваната продължителност на живота. Да увеличи усилията за засилване на участието на по-възрастните работници на пазара на труда, включително като подобрява пригодността им за заетост чрез схеми за учене през целия живот.

Обяснение:

Това изменение беше договорено предвид факта, че макар законоустановената пенсионна възраст да е 65 години, действителната пенсионна възраст продължава да бъде под 60 години, което налага на първо време да се отстрани несъответствието между действителната и законоустановената пенсионна възраст.

ПРЕПОРЪКА 4

Текст на Комисията:

Да продължи усилията за намаляване на младежката безработица за търсещите работа с по-ниска квалификация от мигрантски произход, чрез съгласувана стратегия, включваща по-нататъшно подобряване на разработването и наблюдението на активните политики по заетостта, преодоляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения и намаляване на финансовите възпиращи фактори за започване на работа. За тази цел, да ускори осъществяването на реформата на общото и професионалното образование и обучение, за да осигури по-добро съответствие между квалификациите на младите хора и търсенето на пазара на труда.

Договорен текст:

Да продължи усилията за намаляване на младежката безработица за търсещите работа с по-ниска квалификация, включително тези от мигрантски произход, чрез съгласувана стратегия, включваща по-нататъшно подобряване на разработването и наблюдението на активните политики по заетостта, преодоляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения и намаляване на финансовите възпиращи фактори за започване на работа. За тази цел, да ускори осъществяването на реформата на общото и професионалното образование и обучение, за да осигури по-добро съответствие между квалификациите на младите хора и търсенето на пазара на труда.

Обяснение:

Наблюдението на резултатите в областта на заетостта сочи, че Люксембург е изправен пред предизвикателство по отношение на младежката безработица. В многостранното наблюдение на Комитета по заетостта беше изразено задоволство от създаването на гаранция за младежта и засиленото внимание, което се отделя в нея на хората с мигрантски произход.

УНГАРИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

МАЛТА

ПРЕПОРЪКА 2

Текст на Комисията:

Да ускори текущата пенсионна реформа, по-конкретно чрез значително ускоряване на планираното увеличение на законоустановената пенсионна възраст и впоследствие чрез обвързването ѝ с промените в продължителността на живота. Да гарантира осигуряването на ефективно от гледна точка на разходите и устойчиво използване на наличните ресурси, като първични грижи, чрез осъществяването на цялостна реформа на системата на общественото здравеопазване.

Договорен текст:

Да гарантира дългосрочната устойчивост на публичните финанси, да продължи
  да ускори текущата пенсионна реформа, например чрез
  по-конкретно чрез значително ускоряване на планираното
  вече извършеното увеличение на законоустановената пенсионна възраст и впоследствие чрез обвързването ѝ с промените в продължителността на живота. Да гарантира осигуряването на ефективно от гледна точка на разходите и устойчиво използване на наличните ресурси, като първични грижи, чрез осъществяването на цялостна реформа на системата на общественото здравеопазване.

Обяснение:

Пенсионната реформа в Малта е текущ процес. По-конкретно, Малта изтъква отново, че резултатите от работата на работна група „Пенсии“ трябва да бъдат готови през октомври 2014 г. Групата ще изготви цялостна стратегия за разглеждане на адекватността и устойчивостта на пенсиите в Малта. Като изразява съгласие с целта да се гарантира дългосрочна устойчивост, Малта същевременно посочва необходимостта от по-голяма свобода на действие по отношение на мерките за постигане на тази устойчивост, тъй като вместо да направят възможно придвижването на реформата напред, предписанията ще подействат възпрепятстващо и задушаващо. Предложеното изменение съответства на формулировката в препоръката през 2013 г., която предоставяше известна свобода на преценка за разлика от прекомерно прескриптивния език на предложеното в препоръката за 2014 г.

НИДЕРЛАНДИЯ

ПРЕПОРЪКА 2

Текст на Комисията:

Да увеличи усилията за реформиране на жилищния пазар чрез ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити, чрез осигуряване на по-пазарно ориентиран механизъм на ценообразуване на пазара за наем на жилища, както и чрез допълнително обвързване на наемите с доходите на домакинството при социалното жилищно настаняване. Да наблюдава въздействието на реформите в социалното жилищно настаняване по отношение на наличността и достъпността за домакинства с ниски доходи. Да продължи усилията по пренасочване на политиките за социално жилищно настаняване в подкрепа на най-нуждаещите се домакинства.

Договорен текст:

Когато икономическата обстановка позволява това, д
  Да увеличи усилията за реформиране на жилищния пазар чрез ускоряване на намалението на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити, чрез осигуряване на по-пазарно ориентиран механизъм на ценообразуване на пазара за наем на жилища, както и чрез допълнително обвързване на наемите с доходите на домакинството при социалното жилищно настаняване. Да наблюдава въздействието на реформите в социалното жилищно настаняване по отношение на наличността и достъпността за домакинства с ниски доходи. Да продължи усилията по пренасочване на политиките за социално жилищно настаняване в подкрепа на най-нуждаещите се домакинства.

Обяснение:

Беше постигнато съгласие, че при сегашните икономически обстоятелства бързото прилагане на реформата на данъчното приспадане на лихви по ипотечни кредити крие рискове, особено предвид факта, че повече от 1 милион домакинства имат отрицателна стойност на собствения капитал (ипотеката е по-висока от стойността на жилището). Ето защо посочването на икономическата обстановка, в която ще се извършват тези реформи, е особено уместно в настоящата препоръка.

АВСТРИЯ

ПРЕПОРЪКА 2

Текст на Комисията:

Да подобри дългосрочната устойчивост на пенсионната система, по-специално чрез постигане на напредък в хармонизацията на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените и чрез обвързване на пенсионната възраст с продължителността на живота. Да наблюдава прилагането на последните реформи, ограничаващи достъпа до ранно пенсиониране. Да подобри допълнително разходната ефективност и устойчивостта на здравните услуги и услугите за дълготрайни грижи.

Договорен текст:

Да подобри дългосрочната устойчивост на пенсионната система, по-специално чрез постигане на напредък в хармонизацията на законоустановената пенсионна възраст за мъжете и жените, чрез увеличаване на действителната пенсионна възраст и чрез обвързване
  привеждане в съответствие на законоустановената пенсионната възраст с промените в продължителността на живота. Да наблюдава прилагането на последните реформи, ограничаващи достъпа до ранно пенсиониране. Да подобри допълнително разходната ефективност и устойчивостта на здравните услуги и услугите за дълготрайни грижи.

Обяснение:

Формулировката в текста на препоръката е сходна на приетата за други държави членки. Постигнато беше съгласие, че съществуват различни пътища за увеличаване на действителната пенсионна възраст, и следователно — за посрещане на предизвикателствата пред пенсионната система и устойчивостта на публичните финанси. Оригиналният текст на Комисията, насочващ само към повишаване на (законоустановената) пенсионна възраст, имаше твърде прескриптивен характер и съдържаше твърде тясна формулировка. Новият текст напомня предишния текст, приет от Съвета на 12 февруари 2013 г., относно доклада за устойчивото развитие за 2012 г.

ПОЛША

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ПОРТУГАЛИЯ

ПРЕПОРЪКА 3

Текст на Комисията:

Да реши проблема с високата безработица сред младежта, по-специално с ефективни очаквани умения и ранната намеса, както и обхващане на нерегистрираните младежи, в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да увеличи прага за допускане до схемата за минимален доход. Да осигури адекватно покритие на социалното подпомагане, като същевременно се осигури ефективно активиране на получаващите обезщетения за безработица.

Договорен текст:

Да реши проблема с високата безработица сред младежта, по-специално с ефективни очаквани умения и ранната намеса, както и обхващане на нерегистрираните младежи, в съответствие с целите на гаранцията за младежта. Да увеличи прага за допускане до схемата за минимален доход. Да осигури адекватно покритие на социалното подпомагане, включително схемата за минимален доход, като същевременно се осигури ефективно активиране на получаващите обезщетения за безработица.

Обяснение:

Тази област е от компетентността на отделната държава членка и в компромисния текст се насърчава адекватното покритие на социалното подпомагане.

РУМЪНИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

СЛОВЕНИЯ

ПРЕПОРЪКА 2

Текст на Комисията:

Въз основа на публична консултация, да се съгласуват мерки за гарантиране на устойчивостта на пенсионната система след 2020 г., включващи корекцията на ключови параметри, като например обвързването на законоустановената пенсионна възраст с увеличаващата се продължителност на живота и окуражаване на частния принос за втория стълб на пенсионната система. Следва да се ограничават свързаните със застаряването на населението разходи за дългосрочни грижи чрез насочване на ползите към тези, които са в най-голяма нужда и пренасочване на предоставянето на грижи от институционални грижи към грижи в дома.

Договорен текст:

Въз основа на публична консултация, да се съгласуват мерки за гарантиране на устойчивостта на пенсионната система и адекватността на пенсиите след 2020 г., включващи корекцията на ключови параметри, като например обвързването на законоустановената пенсионна възраст с увеличаващата се продължителност на живота и окуражаване на частния принос за втория стълб на пенсионната система. Следва да се ограничават свързаните със застаряването на населението разходи за дългосрочни грижи чрез насочване на ползите към тези, които са в най-голяма нужда и пренасочване на предоставянето на грижи от институционални грижи към грижи в дома.

Обяснение:

Беше прието в препоръката да се посочи, че едно по-нататъшно намаляване на коефициента на заместване на дохода крие опасност от допълнително повишаване на равнището на бедност сред хората на възраст над 65 години и ще натовари социалните разходи.

СЛОВАКИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ФИНЛАНДИЯ

ПРЕПОРЪКА 3

Текст на Комисията:

Да подобри използването на пълния потенциал на работната сила на пазара на труда, включително чрез повишаване на равнището на заетост и пригодността за заетост на по-възрастните работници, намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда и обвързване на законоустановената възраст за пенсиониране с промените в продължителността на живота. Да подобри положението на пазара на труда на младите хора и трайно безработните, като особено се набляга върху професионалното образование и целевите мерки за активиране.

Договорен текст:

Да подобри използването на пълния потенциал на работната сила на пазара на труда, включително чрез повишаване на равнището на заетост и пригодността за заетост на по-възрастните работници и увеличаване на действителната пенсионна възраст, намаляване на възможностите за преждевременно напускане на пазара на труда и обвързване на законоустановената възрастта за пенсиониране или пенсионните обезщетения с промените в продължителността на живота. Да подобри положението на пазара на труда на младите хора и трайно безработните, като особено се набляга върху професионалното образование и целевите мерки за активиране.

Обяснение:

Формулировката в текста на препоръката е сходна на приетата за други държави членки. Постигнато беше съгласие, че съществуват различни пътища за увеличаване на действителната пенсионна възраст, и следователно — за посрещане на предизвикателствата пред пенсионната система и устойчивостта на публичните финанси. Оригиналният текст на Комисията, насочващ само към повишаване на (законоустановената) пенсионна възраст, имаше твърде прескриптивен характер и съдържаше твърде тясна формулировка. Новият текст напомня предишния текст, приет от Съвета на 12 февруари 2013 г., относно доклада за устойчивото развитие за 2012 г.

ШВЕЦИЯ

В препоръките не бяха внесени изменения.

ОБЕДИНЕНО КРАЛСТВО

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

ЕВРОЗОНА

В препоръките не бяха внесени изменения, с които Комисията да не е съгласна.

---

(1)  Регламент (EО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 година за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1).

(2)  Измененият текст е отразен в наклонен шрифт, а заличеният текст е зачертан.

---