# Euroopa Liidu L 248/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 248 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide22. august 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 248

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide22. august 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 913/2014, 21. august 2014, millega kehtestatakse ajutised erakorralised toetusmeetmed virsiku- ja nektariinitootjate jaoks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 914/2014, 21. august 2014, millega muudetakse 217. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 7 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 915/2014, 21. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/536/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. august 2014, millega tehakse Kreeka Vabariigile erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ teatavatest sätetest | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 913/2014, 21. august 2014, millega kehtestatakse ajutised erakorralised toetusmeetmed virsiku- ja nektariinitootjate jaoks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 914/2014, 21. august 2014, millega muudetakse 217. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

7

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 915/2014, 21. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

OTSUSED

2014/536/EL

*

Komisjoni otsus, 14. august 2014, millega tehakse Kreeka Vabariigile erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ teatavatest sätetest

12

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 913/2014,

21. august 2014,

millega kehtestatakse ajutised erakorralised toetusmeetmed virsiku- ja nektariinitootjate jaoks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 219 lõiget 1 koostoimes artikliga 228,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hooajaliselt kõrge virsikute ja nektariinide pakkumine ning tarbimise vähenemine, mis oli tingitud halbadest ilmastikutingimustest saagikoristuse tippajal, on tekitanud raske turuolukorra ja kõnealuste puuviljade märkimisväärse hinnalanguse. Nende kergesti riknevate puuviljade piiratud säilitusvõimalus ei võimalda tekkinud olukorda kiiresti parandada. Lisaks võib Venemaa keeld importida puu- ja köögivilju Euroopa Liidust olukorda virsiku- ja nektariiniturul veelgi halvendada. Seega on turul tekkinud olukord, kus määruse (EL) nr 1308/2013 kohased normaalsed meetmed näivad olevat ebapiisavad. |
| --- | --- |

(1)

Hooajaliselt kõrge virsikute ja nektariinide pakkumine ning tarbimise vähenemine, mis oli tingitud halbadest ilmastikutingimustest saagikoristuse tippajal, on tekitanud raske turuolukorra ja kõnealuste puuviljade märkimisväärse hinnalanguse. Nende kergesti riknevate puuviljade piiratud säilitusvõimalus ei võimalda tekkinud olukorda kiiresti parandada. Lisaks võib Venemaa keeld importida puu- ja köögivilju Euroopa Liidust olukorda virsiku- ja nektariiniturul veelgi halvendada. Seega on turul tekkinud olukord, kus määruse (EL) nr 1308/2013 kohased normaalsed meetmed näivad olevat ebapiisavad.

| (2) | Selleks et vältida olemasoleva turuolukorra muutumist veel tõsisemaks või pikaajaliseks turuhäireks, on vaja kiiret tegutsemist, et tagada erakorralised toetusmeetmed virsiku- ja nektariinitootjatele saagikoristuse praeguses etapis. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vältida olemasoleva turuolukorra muutumist veel tõsisemaks või pikaajaliseks turuhäireks, on vaja kiiret tegutsemist, et tagada erakorralised toetusmeetmed virsiku- ja nektariinitootjatele saagikoristuse praeguses etapis.

| (3) | Turult kõrvaldamine on tõhus kriisiohjemeede puu- ja köögiviljade ülejäägi puhul, mis on tingitud ajutistest ja ettenägematutest asjaoludest. |
| --- | --- |

(3)

Turult kõrvaldamine on tõhus kriisiohjemeede puu- ja köögiviljade ülejäägi puhul, mis on tingitud ajutistest ja ettenägematutest asjaoludest.

| (4) | Tänavuse suve hindade järsu languse mõju leevendamiseks tuleks ajutiselt suurendada liidu finantsabi turult kõrvaldamise jaoks, et jagada puuvilju tasuta teatavatele organisatsioonidele, näiteks heategevusorganisatsioonidele ja koolidele. Seepärast tuleks liidu finantsabi anda kuni 10 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu kohta. |
| --- | --- |

(4)

Tänavuse suve hindade järsu languse mõju leevendamiseks tuleks ajutiselt suurendada liidu finantsabi turult kõrvaldamise jaoks, et jagada puuvilju tasuta teatavatele organisatsioonidele, näiteks heategevusorganisatsioonidele ja koolidele. Seepärast tuleks liidu finantsabi anda kuni 10 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangu kohta.

| (5) | Pidades silmas erakorralisi turuhäireid ja tagamaks, et kõik virsiku- ja nektariinitootjad saaksid liidult finantsabi, tuleks abi laiendada virsiku- ja nektariinitootjatele, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmed. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas erakorralisi turuhäireid ja tagamaks, et kõik virsiku- ja nektariinitootjad saaksid liidult finantsabi, tuleks abi laiendada virsiku- ja nektariinitootjatele, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmed.

| (6) | Tootjad, kes ei ole tootjaorganisatsiooni liikmed, peaksid saama 50 % summadest, mis on ette nähtud kehtivate liidu finantsabi sätete raames. Siiski peaksid nad täitma samu või sarnaseid tingimusi nagu tootjaorganisatsioonid. Seetõttu peaks nii nende kui ka tunnustatud tootjaorganisatsioonide suhtes kohaldama määruse (EL) nr 1308/2013 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 (2) asjaomaseid sätteid. |
| --- | --- |

(6)

Tootjad, kes ei ole tootjaorganisatsiooni liikmed, peaksid saama 50 % summadest, mis on ette nähtud kehtivate liidu finantsabi sätete raames. Siiski peaksid nad täitma samu või sarnaseid tingimusi nagu tootjaorganisatsioonid. Seetõttu peaks nii nende kui ka tunnustatud tootjaorganisatsioonide suhtes kohaldama määruse (EL) nr 1308/2013 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 (2) asjaomaseid sätteid.

| (7) | Virsikute ja nektariinide suurenenud tarbimine peaks aitama kiiremini stabiliseerida olukorda turul. Tarbimise soodustamiseks tuleks kasutada müügiedenduskampaaniaid. Seetõttu tuleks tootjaorganisatsioonidele anda täiendavat liidu toetust seoses müügiedenduskampaaniatega. |
| --- | --- |

(7)

Virsikute ja nektariinide suurenenud tarbimine peaks aitama kiiremini stabiliseerida olukorda turul. Tarbimise soodustamiseks tuleks kasutada müügiedenduskampaaniaid. Seetõttu tuleks tootjaorganisatsioonidele anda täiendavat liidu toetust seoses müügiedenduskampaaniatega.

| (8) | Kõnealune edendustegevuseks ettenähtud toetus tuleks jaotada liikmesriikide vahel, võttes aluseks nende virsikute ja nektariinide tootmise 2012. aastal. Suurem osa tootmisest on koondunud nelja liikmesriiki. 24 liikmesriiki kokku moodustavad ainult 3,7 % liidu virsikute ja nektariinide tootmisest. Selleks et tagada eelarve tõhus kasutamine, ei tuleks toetust anda liikmesriikidele, kelle osa liidu toodangust on alla 1 %. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealune edendustegevuseks ettenähtud toetus tuleks jaotada liikmesriikide vahel, võttes aluseks nende virsikute ja nektariinide tootmise 2012. aastal. Suurem osa tootmisest on koondunud nelja liikmesriiki. 24 liikmesriiki kokku moodustavad ainult 3,7 % liidu virsikute ja nektariinide tootmisest. Selleks et tagada eelarve tõhus kasutamine, ei tuleks toetust anda liikmesriikidele, kelle osa liidu toodangust on alla 1 %.

| (9) | Asjaomased liikmesriigid peaksid saama otsustada, kuidas nad eraldavad käesoleva määrusega ette nähtud täiendavat toetust vastavalt määrusele (EL) nr 1308/2013 ja rakendusmäärusele (EL) nr 543/2011, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega on sätestatud nende määruste erandid. |
| --- | --- |

(9)

Asjaomased liikmesriigid peaksid saama otsustada, kuidas nad eraldavad käesoleva määrusega ette nähtud täiendavat toetust vastavalt määrusele (EL) nr 1308/2013 ja rakendusmäärusele (EL) nr 543/2011, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega on sätestatud nende määruste erandid.

| (10) | Selleks et evida vahetut mõju turule ja aidata kaasa hindade stabiliseerimisele, tuleks käesoleva määrusega sätestatud ajutisi erakorralisi toetusmeetmeid kohaldada alates kõnealustest meetmetest teatamisest komisjoni poolt 11. augustil 2014, |
| --- | --- |

(10)

Selleks et evida vahetut mõju turule ja aidata kaasa hindade stabiliseerimisele, tuleks käesoleva määrusega sätestatud ajutisi erakorralisi toetusmeetmeid kohaldada alates kõnealustest meetmetest teatamisest komisjoni poolt 11. augustil 2014,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse eeskirjad ajutiste erakorraliste toetusmeetmete jaoks CN-koodi 0809 30 alla kuuluvate virsikute ja nektariinide puhul, mis on ette nähtud värskelt tarbimiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud toetusmeetmed hõlmavad järgmist:

| a) | turult kõrvaldamine, mis toimub 11. augustist kuni 30. septembrini 2014 ja mille viivad läbi liidu puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid, kes on tunnustatud vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 154, ja samuti tootjad, kes ei ole selliste organisatsioonide liikmed; ning |
| --- | --- |

a)

turult kõrvaldamine, mis toimub 11. augustist kuni 30. septembrini 2014 ja mille viivad läbi liidu puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid, kes on tunnustatud vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 154, ja samuti tootjad, kes ei ole selliste organisatsioonide liikmed; ning

| b) | müügiedenduskampaaniad, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 punktis c, mille viivad 11. augustist kuni 31. detsembrini 2014 läbi puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid, kes on tunnustatud vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 154. |
| --- | --- |

b)

müügiedenduskampaaniad, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 punktis c, mille viivad 11. augustist kuni 31. detsembrini 2014 läbi puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonid, kes on tunnustatud vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 154.

Artikkel 2

Finantsabi tootjaorganisatsioonidele turult kõrvaldamiste jaoks

1.   Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud tegevuse puhul antakse liidu finantsabi turult kõrvaldamise ja tasuta jagamise jaoks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 4 kohaselt maksimaalselt 10 % iga tootjaorganisatsiooni turustatud toodangust.

2.   Lõikes 1 osutatud liidu finantsabi on ette nähtud tootjaorganisatsioonidele, isegi kui selline turult kõrvaldamine ei ole nende rakenduskavades sätestatud. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 32 lõiget 2 ei kohaldata seoses liidu finantsabiga käesoleva artikli alusel.

3.   Lõikes 1 osutatud liidu finantsabi ei võeta arvesse, kui arvutatakse ülempiiri, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 2.

4.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandas lõigus osutatud ühe kolmandiku suurust künnist ja rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 66 lõike 3 punktis osutatud rakendusfondi suurendamist 25 % ulatuses ei kohaldata kulude suhtes, mis on seotud käesoleva määruse artikli 1 lõike 2 punkti a kohase turult kõrvaldamisega.

5.   Käesolevas artiklis sätestatud kulutused moodustavad osa tootjaorganisatsioonide rakendusfondist.

Artikkel 3

Finantsabi tootjatele, kes ei ole tootjaorganisatsioonide liikmed

1.   Käesoleva artikli kohaselt antakse puu- ja köögivilja tootjatele, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsiooni liikmed, liidu finantsabi 50 % ulatuses summadest, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 XI lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud liidu finantsabi kasutatakse toodete tarnimiseks, mille on tootjaorganisatsioonid enne turult kõrvaldatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõike 4 kohaselt, eeldusel et järgitakse käesoleva artikli lõike 3 esimeses lõigus sätestatud madalamat ülempiiri.

3.   Tootjad sõlmivad tunnustatud tootjaorganisatsiooniga lepingu kogu käesoleva artikli alusel tarnitavate toodete koguse kohta. Tootjaorganisatsioonid võtavad arvesse kõiki mõistlikke taotlusi tootjatelt, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsioonide liikmed. Enne lepingu sõlmimist peab tootjaorganisatsioon kontrollima, et lepingu kohaselt tarnitav kogus ei ületa madalamat järgmistest ülempiiridest:

| a) | 10 % tootja kogutoodangust 2012. aastal, tõendusliku väärtusega kirjalike dokumentide põhjal, mille esitab tootja; ning |
| --- | --- |

a)

10 % tootja kogutoodangust 2012. aastal, tõendusliku väärtusega kirjalike dokumentide põhjal, mille esitab tootja; ning

| b) | tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete virsikute ja nektariinide toodangu keskmine saagikus hektari kohta 2012. aastal, korrutatuna 10 % alast, mida tootja kasutab virsikute ja nektariinide tootmiseks 2014. aastal, tõendusliku väärtusega kirjalike dokumentide põhjal, mille esitab tootja. |
| --- | --- |

b)

tootjaorganisatsiooni ja selle liikmete virsikute ja nektariinide toodangu keskmine saagikus hektari kohta 2012. aastal, korrutatuna 10 % alast, mida tootja kasutab virsikute ja nektariinide tootmiseks 2014. aastal, tõendusliku väärtusega kirjalike dokumentide põhjal, mille esitab tootja.

Liikmesriigid kehtestavad vastavalt virsikute ja nektariinide saagikuse tootjaorganisatsioonide jaoks, kes ei turustanud virsikuid ja/või nektariine 2012. aastal. Kui liikmesriigid kehtestavad piirkondlikud saagikused, siis on piirkonnad määratud määruse (EL) nr 543/2011 artikli 91 lõikes 4, kui see on asjakohane.

4.   Liidu finantsabi makstakse tootjatele, kes ei ole tootjaorganisatsioonide liikmed, nende tootjaorganisatsiooni poolt, kellega mitteliikmetest tootjad sõlmisid lepingu vastavalt lõikele 3.

5.   Summad, mis vastavad tegelikele kuludele, mis tekivad tootjaorganisatsioonidele kõnealuste toodete turult kõrvaldamise käigus, jäetakse tootjaorganisatsioonile. Nende kulude tõendamiseks esitatakse arved.

6.   Kui tootjaorganisatsiooni tunnustamine on peatatud vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 114 lõikele 2, loetakse käesoleva artikli kohaldamisel selle liikmeid tootjateks, kes ei ole tunnustatud tootjaorganisatsioon liikmed.

7.   Turult kõrvaldamise tingimusi ja karistusi nende tingimuste täitmata jätmise eest, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 1308/2013 ja rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 ning samuti käesoleva määruse artikli 2 lõigetes 2–5, kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva artikli tähenduses.

Artikkel 4

Turult kõrvaldamise kontrollimine

Artiklite 2 ja 3 kohase kõrvaldamise puhul kohaldatakse esimese astme kontrolle vastavalt määruse (EL) nr 543/2011 artiklile 108. Kontrollid hõlmavad vähemalt 10 % turult kõrvaldatud toodete kogusest ja 10 % vastavalt tootjaorganisatsioonidest ja tootjatest, kes ei ole tootjaorganisatsiooni liikmed, kes saavad toetusmeetmetest kasu.

Artikkel 5

Täiendav toetus tootjaorganisatsioonidele müügiedendustegevuseks

1.   Liidu kulud, mis on seotud müügiedenduseks ette nähtud täiendava toetusega, millele on osutatud artikli 1 lõike 2 punktis b, ei ületa 3 000 000 eurot.

See summa jaotatakse liikmesriikide vahel vastavalt käesoleva määruse lisale.

2.   Tootjaorganisatsioonid esitavad liiikmesriikidele hiljemalt 15. oktoobriks 2014 esialgsed taotlused lõikes 1 osutatud täiendava toetuse saamiseks. Liikmesriigid otsustavad taotluste ja täiendava toetuse tootjaorganisatsioonidele jaotamise üle järgmiselt:

| a) | kui heakskiidetud taotlused ületavad maksimaalset summat, mis on liikmesriigile eraldatud vastavalt lisale, peab liikmesriik määrama jaotuskoefitsiendi saadud taotluste alusel; |
| --- | --- |

a)

kui heakskiidetud taotlused ületavad maksimaalset summat, mis on liikmesriigile eraldatud vastavalt lisale, peab liikmesriik määrama jaotuskoefitsiendi saadud taotluste alusel;

| b) | kui heakskiidetud taotlused ei ületa maksimaalset toetussummat, kehtestatakse koefitsiendiks 100 %. |
| --- | --- |

b)

kui heakskiidetud taotlused ei ületa maksimaalset toetussummat, kehtestatakse koefitsiendiks 100 %.

3.   Lõikes 1 osutatud täiendav toetus on ette nähtud tootjaorganisatsioonidele, isegi kui sellised müügiedendustegevused ei ole nende rakenduskavades sätestatud. Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 32 lõiget 2 ei kohaldata seoses käesoleva artikli alusel antava täiendava toetusega.

4.   Lõikes 1 osutatud täiendavat toetust ei võeta arvesse, kui arvutatakse ülempiiri, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 2.

5.   Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandas lõigus osutatud ühe kolmandiku suurust künnist ja rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 66 lõike 3 punktis c osutatud rakendusfondi suurendamist 25 % ulatuses ei kohaldata kulude suhtes, mis on seotud käesoleva määruse artikli 1 lõike 2 punkti b kohase müügiedendustegevusega.

6.   Käesolevas artiklis sätestatud kulutused moodustavad osa tootjaorganisatsioonide rakendusfondist.

Artikkel 6

ELi toetuse taotlemine ja maksmine

1.   Tootjaorganisatsioonid esitavad liidu rahalise abi taotluse, mis makstakse neile ja/või tootjatele, kes ei ole tootjaorganisatsiooni liikmed, ning täiendava toetuse taotluse järgmiselt:

| a) | 31. oktoobriks 2014 liidu finantsabi saamiseks kõrvaldamistoiminguteks, millele on osutatud artikli 1 lõike 2 punktis a; ning |
| --- | --- |

a)

31. oktoobriks 2014 liidu finantsabi saamiseks kõrvaldamistoiminguteks, millele on osutatud artikli 1 lõike 2 punktis a; ning

| b) | 30. jaanuariks 2015 täiendava toetuse saamiseks müügiedendustegevuseks, millele on osutatud artikli 1 lõike 2 punktis b; |
| --- | --- |

b)

30. jaanuariks 2015 täiendava toetuse saamiseks müügiedendustegevuseks, millele on osutatud artikli 1 lõike 2 punktis b;

2.   Erandina rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 72 esimesest ja teisest lõigust taotlevad tootjaorganisatsioonid finantsabi ja täiendavat toetust, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 1, vastavateks kuupäevadeks, millele on osutatud kõnealuses lõikes.

3.   Ülemmäära 80 % rakenduskavas esialgselt heakskiidetud abisummast, mis on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 72 kolmandas lõigus, ei kohaldata.

Artikkel 7

Teatamine ja kulude deklareerimine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile järgmise teabe:

| a) | 28. novembriks 2014 teabe kogu turult kõrvaldatud koguse kohta ja kõigi kõrvaldamistoimingute jaoks liidu finantsabi taotlused ning |
| --- | --- |

a)

28. novembriks 2014 teabe kogu turult kõrvaldatud koguse kohta ja kõigi kõrvaldamistoimingute jaoks liidu finantsabi taotlused ning

| b) | 27. veebruariks 2015 teabe müügiedendustegevuse kohta ja kõnealuse edendustegevuse jaoks täiendava toetuse taotlused. |
| --- | --- |

b)

27. veebruariks 2015 teabe müügiedendustegevuse kohta ja kõnealuse edendustegevuse jaoks täiendava toetuse taotlused.

2.   Liikmesriigid deklareerivad komisjonile 27. veebruariks 2015 artiklis 1 osutatud turult kõrvaldamise ja/või müügiedendustegevusega seotud kulud.

Artikkel 8

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 11. augustist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. august 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 543/2011, 7. juuni 2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (ELT L 157, 15.6.2011, lk 1).

2

---

LISA

Liikmesriikidele eraldatavad maksimumsummad müügiedendustegevuse täiendava toetuse jaoks, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 1

| Liikmesriik | Maksimaalne toetus (eurodes) |
| --- | --- |
| Kreeka | 317 215 |
| Hispaania | 1 132 495 |
| Prantsusmaa | 262 089 |
| Itaalia | 1 288 201 |
| Kokku | 3 000 000 |

Liikmesriik

Maksimaalne toetus (eurodes)

Kreeka

317 215

Hispaania

1 132 495

Prantsusmaa

262 089

Itaalia

1 288 201

Kokku

3 000 000

---

| 22.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 914/2014,

21. august 2014,

millega muudetakse 217. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a, artikli 7a lõiget 1 ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 15. augustil 2014 kiitis ÜRO Julgeolekunõukogu kuue füüsilise isiku lisamise Al-Qaida sanktsioonide komitee nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Lisaks otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 4. augustil 2014 muuta loetelus kahte kirjet. |
| --- | --- |

(2)

15. augustil 2014 kiitis ÜRO Julgeolekunõukogu kuue füüsilise isiku lisamise Al-Qaida sanktsioonide komitee nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Lisaks otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee 4. augustil 2014 muuta loetelus kahte kirjet.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (4) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. august 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmised kanded:






  a) | „Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabidi al Jahani (teiste nimedega a) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir Al-Dubaysi Al-Juhni, b) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahni, c) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahani, d) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Juhani, e) Abdulrhman Mohammed D. Aljahani, f) Abu al-Wafa', g) Abu Anas, h) Abd al-Rahman Muhammad Zafir al-Dabisi al-Jahani, i) Abu Wafa al-Saudi, j) Abu al-Wafa, k) Abd al-Rahman Muhammad Thafir al-Jahni, l) Abd al-Rahman Muhammad al-Juhani, m) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhan, n) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhani, o) Abou Wafa al Saoudi). Sünniaeg: a) 4.12.1971, b) 1977. Sünnikoht: Kharj, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi number: F50859. Isikukood: Saudi Araabia isikukood 1027508157. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” |
| --- | --- | --- |

1)

Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmised kanded:

a)

„Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabidi al Jahani (teiste nimedega a) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir Al-Dubaysi Al-Juhni, b) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahni, c) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Jahani, d) Abd Al-Rahman Muhammad Zafir al-Dubaysi al-Juhani, e) Abdulrhman Mohammed D. Aljahani, f) Abu al-Wafa', g) Abu Anas, h) Abd al-Rahman Muhammad Zafir al-Dabisi al-Jahani, i) Abu Wafa al-Saudi, j) Abu al-Wafa, k) Abd al-Rahman Muhammad Thafir al-Jahni, l) Abd al-Rahman Muhammad al-Juhani, m) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhan, n) Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabissi Juhani, o) Abou Wafa al Saoudi). Sünniaeg: a) 4.12.1971, b) 1977. Sünnikoht: Kharj, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi number: F50859. Isikukood: Saudi Araabia isikukood 1027508157. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.”

| b) | „Hajjaj Bin Fahd al Ajmi (teiste nimedega a). Hijaj Fahid Hijaj Muhammad Sahib al-Ajmi, b) Hicac Fehid Hicac Muhammed Sebib al-Acmi, c) Hajjaj bin-Fahad al-Ajmi, d) Sheikh Hajaj al-Ajami, e) Hajaj al-Ajami, f) Ajaj Ajami). Sünniaeg: 10.8.1987. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” |
| --- | --- |

b)

„Hajjaj Bin Fahd al Ajmi (teiste nimedega a). Hijaj Fahid Hijaj Muhammad Sahib al-Ajmi, b) Hicac Fehid Hicac Muhammed Sebib al-Acmi, c) Hajjaj bin-Fahad al-Ajmi, d) Sheikh Hajaj al-Ajami, e) Hajaj al-Ajami, f) Ajaj Ajami). Sünniaeg: 10.8.1987. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Kuveidi. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.”

| c) | „Abou Mohamed al Adnani (teiste nimedega a). Yaser Khalaf Nazzal Alrawi, b) Jaber Taha Falah, c) Abou Khattab, d) Abou Sadeq Alrawi, e) Tah al Binchi, f) Abu Mohammed al-Adnani, g) Taha Sobhi Falaha, h) Yasser Khalaf Hussein Nazal al-Rawi, i) Abu Baker al-Khatab, j) Abu Sadek al-Rawi, k) Taha al-Banshi, l) Abu Mohamed al-Adnani, m) Abu-Mohammad al-Adnani al-Shami, n) Hajj Ibrahim). Sünniaeg: umbes 1977. Sünnikoht: Binnish, Süüria Araabia Vabariik. Kodakondsus: Iraagi. Muu teave: Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL), loetelus nime all Al-Qaida in Iraq, ametlik kõneisik. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” |
| --- | --- |

c)

„Abou Mohamed al Adnani (teiste nimedega a). Yaser Khalaf Nazzal Alrawi, b) Jaber Taha Falah, c) Abou Khattab, d) Abou Sadeq Alrawi, e) Tah al Binchi, f) Abu Mohammed al-Adnani, g) Taha Sobhi Falaha, h) Yasser Khalaf Hussein Nazal al-Rawi, i) Abu Baker al-Khatab, j) Abu Sadek al-Rawi, k) Taha al-Banshi, l) Abu Mohamed al-Adnani, m) Abu-Mohammad al-Adnani al-Shami, n) Hajj Ibrahim). Sünniaeg: umbes 1977. Sünnikoht: Binnish, Süüria Araabia Vabariik. Kodakondsus: Iraagi. Muu teave: Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL), loetelus nime all Al-Qaida in Iraq, ametlik kõneisik. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.”

| d) | „Said Arif (teiste nimedega a). Said Mohamed Arif, b) Omar Gharib, c) Abderahmane, d) Abdallah al-Jazairi, e) Slimane Chabani, f) Souleiman). Sünniaeg: a) 25.6.1964, b) 5.12.1965. Sünnikoht: Oran, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” |
| --- | --- |

d)

„Said Arif (teiste nimedega a). Said Mohamed Arif, b) Omar Gharib, c) Abderahmane, d) Abdallah al-Jazairi, e) Slimane Chabani, f) Souleiman). Sünniaeg: a) 25.6.1964, b) 5.12.1965. Sünnikoht: Oran, Alžeeria. Kodakondsus: Alžeeria. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.”

| e) | „Abdul Mohsen Abdallah Ibrahim al Charekh (teiste nimedega a). Abdul Mohsen Abdullah Ibrahim Al-Sharikh, b) Sanafi al Nasr). Sünniaeg: 13.7.1985. Sünnikoht: Saqra, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” |
| --- | --- |

e)

„Abdul Mohsen Abdallah Ibrahim al Charekh (teiste nimedega a). Abdul Mohsen Abdullah Ibrahim Al-Sharikh, b) Sanafi al Nasr). Sünniaeg: 13.7.1985. Sünnikoht: Saqra, Saudi Araabia. Kodakondsus: Saudi Araabia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.”

| f) | „Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Sünniaeg: 17.11.1960. Sünnikoht: a) Kuveit, b) Katar. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.” |
| --- | --- |

f)

„Hamid Hamad Hamid al-'Ali. Sünniaeg: 17.11.1960. Sünnikoht: a) Kuveit, b) Katar. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 15.8.2014.”

| 2) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (teiste nimedega a) Al-Fauwaz, Khaled, b) Al-Fauwaz, Khaled A., c) Al-Fawwaz, Khalid, d) Al Fawwaz, Khalik; e) Al-Fawwaz, Khaled, f) Al Fawwaz, Khaled, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Aadress: London, Ühendkuningriik. Sünniaeg: 24.8.1962. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: 456682 (välja antud 6.11.1990, kaotas kehtivuse 13.9.1995). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.” asendatakse järgmisega:
  „Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (teiste nimedega a) Khaled Al-Fauwaz, b) Khaled A. Al-Fauwaz, c) Khalid Al-Fawwaz, d) Khalik Al Fawwaz, e) Khaled Al-Fawwaz, f) Khaled Al Fawwaz, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Aadress: Ameerika Ühendriigid. Sünniaeg: 24.8.1962. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: 456682 (välja antud 6.11.1990, kaotas kehtivuse 13.9.1995). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.” |
| --- | --- |

2)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (teiste nimedega a) Al-Fauwaz, Khaled, b) Al-Fauwaz, Khaled A., c) Al-Fawwaz, Khalid, d) Al Fawwaz, Khalik; e) Al-Fawwaz, Khaled, f) Al Fawwaz, Khaled, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Aadress: London, Ühendkuningriik. Sünniaeg: 24.8.1962. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: 456682 (välja antud 6.11.1990, kaotas kehtivuse 13.9.1995). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.” asendatakse järgmisega:

Al-Fawaz

teiste nimedega

„Khalid Abd Al-Rahman Hamd Al-Fawaz (teiste nimedega a) Khaled Al-Fauwaz, b) Khaled A. Al-Fauwaz, c) Khalid Al-Fawwaz, d) Khalik Al Fawwaz, e) Khaled Al-Fawwaz, f) Khaled Al Fawwaz, g) Khalid Abdulrahman H. Al Fawaz). Aadress: Ameerika Ühendriigid. Sünniaeg: 24.8.1962. Sünnikoht: Kuveit. Kodakondsus: Saudi Araabia. Passi nr: 456682 (välja antud 6.11.1990, kaotas kehtivuse 13.9.1995). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.”

Al-Fawaz

teiste nimedega

| 3) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (teiste nimedega a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Abu Hamza, f) Mostafa Kamel Mostafa, g) Abu Hamza Al-Masri, h) Al-Masri, Abu Hamza, i) Al-Misri, Abu Hamza). Aadress: a) 9 Aldbourne Road, Shepherds Bush, London W12 OLW, Ühendkuningriik; b) 8 Adie Road, Hammersmith, London W6 OPW, Ühendkuningriik. Sünniaeg: 15.4.1958. Sünnikoht: Alexandria, Egiptus. Kodakondsus: Suurbritannia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.” asendatakse järgmisega:
  „Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (teiste nimedega a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Mostafa Kamel Mostafa, f) Abu Hamza Al-Masri, g) Abu Hamza, h) Abu Hamza Al-Misri). Aadress: Ameerika Ühendriigid. Sünniaeg: 15.4.1958. Sünnikoht: Alexandria, Egiptus. Kodakondsus: Suurbritannia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.” |
| --- | --- |

3)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (teiste nimedega a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Abu Hamza, f) Mostafa Kamel Mostafa, g) Abu Hamza Al-Masri, h) Al-Masri, Abu Hamza, i) Al-Misri, Abu Hamza). Aadress: a) 9 Aldbourne Road, Shepherds Bush, London W12 OLW, Ühendkuningriik; b) 8 Adie Road, Hammersmith, London W6 OPW, Ühendkuningriik. Sünniaeg: 15.4.1958. Sünnikoht: Alexandria, Egiptus. Kodakondsus: Suurbritannia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.” asendatakse järgmisega:

Ibrahim

teiste nimedega

„Mostafa Kamel Mostafa Ibrahim (teiste nimedega a) Mustafa Kamel Mustafa, b) Adam Ramsey Eaman, c) Kamel Mustapha Mustapha, d) Mustapha Kamel Mustapha, e) Mostafa Kamel Mostafa, f) Abu Hamza Al-Masri, g) Abu Hamza, h) Abu Hamza Al-Misri). Aadress: Ameerika Ühendriigid. Sünniaeg: 15.4.1958. Sünnikoht: Alexandria, Egiptus. Kodakondsus: Suurbritannia. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 24.4.2002.”

Ibrahim

teiste nimedega

---

| 22.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 915/2014,

21. august 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. august 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 101,7 |
| ZZ | 101,7 |
| 0805 50 10 | AR | 190,7 |
| TR | 145,8 |
| UY | 174,8 |
| ZA | 166,0 |
| ZZ | 169,3 |
| 0806 10 10 | BR | 182,2 |
| EG | 205,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 137,4 |
| ZZ | 173,9 |
| 0808 10 80 | AR | 128,9 |
| BR | 76,1 |
| CL | 98,4 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 131,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 130,6 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 102,0 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,5 |
| TR | 126,4 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 89,2 |
| 0809 30 | MK | 62,9 |
| TR | 121,8 |
| ZZ | 92,4 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 205,1 |
| ZZ | 123,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

101,7

ZZ

101,7

0805 50 10

AR

190,7

TR

145,8

UY

174,8

ZA

166,0

ZZ

169,3

0806 10 10

BR

182,2

EG

205,5

MA

170,3

TR

137,4

ZZ

173,9

0808 10 80

AR

128,9

BR

76,1

CL

98,4

CN

120,3

NZ

131,8

PE

21,0

US

130,6

ZA

108,5

ZZ

102,0

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,5

TR

126,4

ZA

106,7

ZZ

89,2

0809 30

MK

62,9

TR

121,8

ZZ

92,4

0809 40 05

BA

41,0

ZA

205,1

ZZ

123,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 22.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 248/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 248/12

---

KOMISJONI OTSUS,

14. august 2014,

millega tehakse Kreeka Vabariigile erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ teatavatest sätetest

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 5902 all)

(2014/536/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ, (1) eriti selle artikli 44 lõiget 1 ja artiklit 48,

võttes arvesse Kreeka Vabariigi 17. jaanuari 2012. aasta ja 5. detsembri 2003. aasta taotlusi,

olles teavitanud liikmesriike kõnealusest taotlusest

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 17. jaanuaril 2012. aastal esitas Kreeka keskkonna-, energeetika- ja kliimamuutuste ministeerium (edaspidi „YPEKA”) Euroopa Komisjonile taotluse (edaspidi „taotlus”) vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1 erandi tegemiseks direktiivi 2009/72/EÜ III ja VIII peatükist teatud Kreeka saarte puhul, mis ei ole vastastikku ühendatud Kreeka maismaaosa elektrivõrguga (teiste võrkudega ühendamata saared või „ühendamata saared”). |
| --- | --- |

(1)

17. jaanuaril 2012. aastal esitas Kreeka keskkonna-, energeetika- ja kliimamuutuste ministeerium (edaspidi „YPEKA”) Euroopa Komisjonile taotluse (edaspidi „taotlus”) vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1 erandi tegemiseks direktiivi 2009/72/EÜ III ja VIII peatükist teatud Kreeka saarte puhul, mis ei ole vastastikku ühendatud Kreeka maismaaosa elektrivõrguga (teiste võrkudega ühendamata saared või „ühendamata saared”).

| (2) | 12. septembril 2012. aastal palus Euroopa Komisjon Kreeka energeetikat reguleerival asutusel (edaspidi „ERA”) kõnealust taotlust kommenteerida. ERA vastas sellele nõudmisele 16. novembril 2012. aastal (edaspidi „ERA arvamus”). |
| --- | --- |

(2)

12. septembril 2012. aastal palus Euroopa Komisjon Kreeka energeetikat reguleerival asutusel (edaspidi „ERA”) kõnealust taotlust kommenteerida. ERA vastas sellele nõudmisele 16. novembril 2012. aastal (edaspidi „ERA arvamus”).

| (3) | ERA esitas veel märkusi oma taotluse põhjendamiseks 17. detsembril 2013, 23. detsembril 2013, 4. veebruaril 2014, 28. veebruaril 2014 ja 17. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(3)

ERA esitas veel märkusi oma taotluse põhjendamiseks 17. detsembril 2013, 23. detsembril 2013, 4. veebruaril 2014, 28. veebruaril 2014 ja 17. märtsil 2014.

| (4) | 14. märtsil 2014. aastal (ja 20. märtsil 2014. aastal saadetud lisandis) teavitas komisjon liikmesriike kõnealusest taotlusest vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1 ning kutsus üles esitama vajaduse korral märkusi hiljemalt 25. märtsiks 2014. aastal. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(4)

14. märtsil 2014. aastal (ja 20. märtsil 2014. aastal saadetud lisandis) teavitas komisjon liikmesriike kõnealusest taotlusest vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1 ning kutsus üles esitama vajaduse korral märkusi hiljemalt 25. märtsiks 2014. aastal. Märkusi ei esitatud.

| (5) | Kõnealuse taotlusega uuendas YPEKA taotlust, mille oli 5. detsembril 2003. aastal esitanud arendusministeerium (edaspidi „esialgne taotlus”) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ (2) artikli 26 lõike 1 kohaselt erandi saamiseks direktiivi 2003/54/EÜ teatavatest sätetest. Ehkki esialgse taotluse uurimiseks tehti ettevalmistusi, ei antud vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikele 1 taotletud erandit, samas ei antud ka eitavat vastust. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse taotlusega uuendas YPEKA taotlust, mille oli 5. detsembril 2003. aastal esitanud arendusministeerium (edaspidi „esialgne taotlus”) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ (2) artikli 26 lõike 1 kohaselt erandi saamiseks direktiivi 2003/54/EÜ teatavatest sätetest. Ehkki esialgse taotluse uurimiseks tehti ettevalmistusi, ei antud vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikele 1 taotletud erandit, samas ei antud ka eitavat vastust.

2.   YPEKA ESITATUD TAOTLUS

2.1.   TAOTLETUD ERANDI KOHALDAMISALA

| (6) | Taotluses soovitakse erandi tegemist direktiivi 2009/72/EÜ III ja VIII peatükist. |
| --- | --- |

(6)

Taotluses soovitakse erandi tegemist direktiivi 2009/72/EÜ III ja VIII peatükist.

| (7) | Direktiivi 2009/72/EÜ III peatükis käsitletakse loaprotseduuri ja pakkumismenetlust uute võimsuste saamiseks. VIII peatükis käsitletakse kolmandate isikute juurdepääsu, turu avanemist ja otseliine. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2009/72/EÜ III peatükis käsitletakse loaprotseduuri ja pakkumismenetlust uute võimsuste saamiseks. VIII peatükis käsitletakse kolmandate isikute juurdepääsu, turu avanemist ja otseliine.

2.2.   TEISTE VÕRKUDEGA ÜHENDAMATA SAARTE ELEKTRIVÕRGU PRAEGUNE KORRALDUS

| (8) | Kreeka energiaturgude suhtes kehtib eeskätt Kreeka seadus 4001/2011, millega võetakse siseriiklikku õiguskorda üle direktiiv 2009/72/EÜ. Seadus 4001/2011 jõustus 22. augustil 2011. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka energiaturgude suhtes kehtib eeskätt Kreeka seadus 4001/2011, millega võetakse siseriiklikku õiguskorda üle direktiiv 2009/72/EÜ. Seadus 4001/2011 jõustus 22. augustil 2011.

| (9) | DEDDIE SA (edaspidi „DEDDIE”) on Kreeka jaotusvõrguettevõtja, mille omanik on 100 % ulatuses Public Power Corporation (edaspidi „PPC”), Kreeka turgu valitsev elektrienergiatootja ja -tarnija, kuid mis on sellest õiguslikult ja funktsionaalselt eraldatud. Võrguvarad, mida DEDDIE haldab, kuuluvad PPC-le. |
| --- | --- |

(9)

DEDDIE SA (edaspidi „DEDDIE”) on Kreeka jaotusvõrguettevõtja, mille omanik on 100 % ulatuses Public Power Corporation (edaspidi „PPC”), Kreeka turgu valitsev elektrienergiatootja ja -tarnija, kuid mis on sellest õiguslikult ja funktsionaalselt eraldatud. Võrguvarad, mida DEDDIE haldab, kuuluvad PPC-le.

| (10) | Vastavalt seaduse 4001/2011 artiklile 127 vastutab DEDDIE Kreeka elektrijaotusvõrgu, sealhulgas teiste võrkudega ühendamata saarte elektrijaotusvõrgu arendamise, haldamise ja hooldamise eest. |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt seaduse 4001/2011 artiklile 127 vastutab DEDDIE Kreeka elektrijaotusvõrgu, sealhulgas teiste võrkudega ühendamata saarte elektrijaotusvõrgu arendamise, haldamise ja hooldamise eest.

| (11) | Lisaks vastutab DEDDIE teiste võrkudega ühendamata saarte elektrivõrkude töö eest. Ülesannete hulka kuuluvad i) tootmisarenduskava ettevalmistamine üliväikestele eraldatud võrkudele, sealhulgas kava nende vastastikuseks ühendamiseks muude saartega, mis on teiste võrkudega ühendamata, ii) vajalike tootmiskohtade olemasolu tagamine uute tootmisvõimsuste rajamiseks, olemasolevate võimsus- ja tarnekomponentide laiendamiseks ning Kreeka elektrijaotusvõrgu laiendamiseks teiste võrkudega ühendamata saartele ja üliväikestele eraldatud võrkudele, iii) lepingute sõlmimine tegevusloa omanikega, kes juhivad elektri edastamist ühest võrgust teise, abiteenuste osutamist teiste võrkudega ühendamata saarte jaotusvõrkudele, tasude maksmist elektritootjatele, tarbijate ja tarnijate makseid neile edastatava elektri eest ning muude erikontodel olevate nõuete ja kohustustega seotud makseid, nt avalike teenuste osutamise kohustuse eest. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks vastutab DEDDIE teiste võrkudega ühendamata saarte elektrivõrkude töö eest. Ülesannete hulka kuuluvad i) tootmisarenduskava ettevalmistamine üliväikestele eraldatud võrkudele, sealhulgas kava nende vastastikuseks ühendamiseks muude saartega, mis on teiste võrkudega ühendamata, ii) vajalike tootmiskohtade olemasolu tagamine uute tootmisvõimsuste rajamiseks, olemasolevate võimsus- ja tarnekomponentide laiendamiseks ning Kreeka elektrijaotusvõrgu laiendamiseks teiste võrkudega ühendamata saartele ja üliväikestele eraldatud võrkudele, iii) lepingute sõlmimine tegevusloa omanikega, kes juhivad elektri edastamist ühest võrgust teise, abiteenuste osutamist teiste võrkudega ühendamata saarte jaotusvõrkudele, tasude maksmist elektritootjatele, tarbijate ja tarnijate makseid neile edastatava elektri eest ning muude erikontodel olevate nõuete ja kohustustega seotud makseid, nt avalike teenuste osutamise kohustuse eest.

| (12) | Seaduse 4001/2011 artikli 137 lõikes 1 sätestatakse, et kõik elektritarbijad tuleb liigitada vabatarbijateks, v.a üliväikestesse eraldatud võrkudesse kuuluvad tarbijad vastavalt sama seaduse artiklile 139. |
| --- | --- |

(12)

Seaduse 4001/2011 artikli 137 lõikes 1 sätestatakse, et kõik elektritarbijad tuleb liigitada vabatarbijateks, v.a üliväikestesse eraldatud võrkudesse kuuluvad tarbijad vastavalt sama seaduse artiklile 139.

| (13) | Seaduse 4001/2011 artikli 133 lõikes 3 sätestatakse järgmist:
  „Välja arvatud juhtudel, kui elektrit toodetakse taastuvenergia allikatest või suure tõhususega koostootmis- või hübriidelektrijaamades, ning oma tarbeks tootjate puhul, siis juhul, kui on tehtud erand vastavalt artikli 139 sätetele, antakse luba tootmiseks ainult PPC SA-le kooskõlas teatavate lubade andmist käsitlevate määrustega. PPC SA vastutab üliväikeste eraldatud võrkude tõrgeteta elektriga varustamise eest, milleks ta taotleb tegevusluba, ja kõnealuste saarte elektrivõrkude pikaajalise finantstegevuse tagamise eest.” |
| --- | --- |

(13)

Seaduse 4001/2011 artikli 133 lõikes 3 sätestatakse järgmist:

„Välja arvatud juhtudel, kui elektrit toodetakse taastuvenergia allikatest või suure tõhususega koostootmis- või hübriidelektrijaamades, ning oma tarbeks tootjate puhul, siis juhul, kui on tehtud erand vastavalt artikli 139 sätetele, antakse luba tootmiseks ainult PPC SA-le kooskõlas teatavate lubade andmist käsitlevate määrustega. PPC SA vastutab üliväikeste eraldatud võrkude tõrgeteta elektriga varustamise eest, milleks ta taotleb tegevusluba, ja kõnealuste saarte elektrivõrkude pikaajalise finantstegevuse tagamise eest.”

| (14) | Seaduse 4001/2011 artiklis 134 sätestatakse järgmist:

  „Ilma et see piiraks käesoleva seaduse artikli 139 sätteid, antakse üliväikestele eraldatud võrkudele elektri tarnimise luba ainult PPC SA-le vastavalt tegevuslubade andmist käsitlevatele määrustele. PPC SA peab väiketarbijate taotlusel tarnima neile elektrit.” |
| --- | --- |

(14)

Seaduse 4001/2011 artiklis 134 sätestatakse järgmist:

„Ilma et see piiraks käesoleva seaduse artikli 139 sätteid, antakse üliväikestele eraldatud võrkudele elektri tarnimise luba ainult PPC SA-le vastavalt tegevuslubade andmist käsitlevatele määrustele. PPC SA peab väiketarbijate taotlusel tarnima neile elektrit.”

| (15) | Vastavalt seaduse 4001/2011 artiklile 139 tehakse seaduse 4001/2011 sätetest erandeid vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 sätetele. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt seaduse 4001/2011 artiklile 139 tehakse seaduse 4001/2011 sätetest erandeid vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 sätetele.

| (16) | Kreeka seaduse 3426/2005 artikli 28 alusel vastu võetud ministri otsuses nr PD5/EL/B/F IB/12924 sätestatakse, et mis tahes elektritootja teostatav elektri tarnimine teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele kujutab endast avaliku teenindamise kohustust, mis pakub üldist majandushuvi. Sotsiaalse ühtekuuluvuse tõttu peavad teiste võrkudega ühendamata saarte elektritarnijad tarnima elektrit hinnaga, mis võrdub Kreeka vastastikku ühendatud võrgu hindadega vastavalt tarbijakategooriale. |
| --- | --- |

(16)

Kreeka seaduse 3426/2005 artikli 28 alusel vastu võetud ministri otsuses nr PD5/EL/B/F IB/12924 sätestatakse, et mis tahes elektritootja teostatav elektri tarnimine teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele kujutab endast avaliku teenindamise kohustust, mis pakub üldist majandushuvi. Sotsiaalse ühtekuuluvuse tõttu peavad teiste võrkudega ühendamata saarte elektritarnijad tarnima elektrit hinnaga, mis võrdub Kreeka vastastikku ühendatud võrgu hindadega vastavalt tarbijakategooriale.

| (17) | Kreeka seaduse 4001/2011 artiklis 52 on sätestatud, et teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatel on õigus eriteenustele nii hinna, kvaliteedi kui ka energiavarustuse kindluse osas ning läbipaistvate lepingutingimuste õigus. Ühendamata saartele avaliku teenuse osutajad saavad avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest rahalist hüvitist, mida arvutatakse ERA otsuses 24/2014 sätestatud meetodil (3). Meetodi aluseks on erinevus teiste võrkudega ühendamata saarte täielike tootmiskulude (muutuv- ja püsikulud) ja ning täieliku turuhinna vahel, millega tarbijad vastastikku ühendatud võrgus silmitsi seisavad (võrgu piirkulud, millele on lisatud kõik muud Kreeka vastastikku ühendatud võrgu mehhanismid). Ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitis arvutatakse iga kuu autonoomse saaresüsteemi kaupa ning seda kontrollib ERA. Ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist rahastatakse kõigi, sealhulgas teiste võrkudega ühendamata saartel elavate tarbijate maksustamisega (4). Ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse mehhanismi haldab LAGIE, Kreeka riigile kuuluv turuosaline. Ministri 2011. aasta detsembri otsuses D5-EL/B/F1/oik.27547, (5) mille aluseks oli seaduse 4001/2011 artikli 55 lõige 3, on sätestatud, et ühendamata saartele peavad kõnealust avalikku teenust pakkuma kõik tarnijad, seega on kõik tarnijad kõlblikud saama ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist. |
| --- | --- |

(17)

Kreeka seaduse 4001/2011 artiklis 52 on sätestatud, et teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatel on õigus eriteenustele nii hinna, kvaliteedi kui ka energiavarustuse kindluse osas ning läbipaistvate lepingutingimuste õigus. Ühendamata saartele avaliku teenuse osutajad saavad avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest rahalist hüvitist, mida arvutatakse ERA otsuses 24/2014 sätestatud meetodil (3). Meetodi aluseks on erinevus teiste võrkudega ühendamata saarte täielike tootmiskulude (muutuv- ja püsikulud) ja ning täieliku turuhinna vahel, millega tarbijad vastastikku ühendatud võrgus silmitsi seisavad (võrgu piirkulud, millele on lisatud kõik muud Kreeka vastastikku ühendatud võrgu mehhanismid). Ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitis arvutatakse iga kuu autonoomse saaresüsteemi kaupa ning seda kontrollib ERA. Ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist rahastatakse kõigi, sealhulgas teiste võrkudega ühendamata saartel elavate tarbijate maksustamisega (4). Ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse mehhanismi haldab LAGIE, Kreeka riigile kuuluv turuosaline. Ministri 2011. aasta detsembri otsuses D5-EL/B/F1/oik.27547, (5) mille aluseks oli seaduse 4001/2011 artikli 55 lõige 3, on sätestatud, et ühendamata saartele peavad kõnealust avalikku teenust pakkuma kõik tarnijad, seega on kõik tarnijad kõlblikud saama ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist.

| (18) | Teisestes õigusaktides reguleeritakse üksikasjalikumalt elektri tarnimist ja tootmist teiste võrkudega ühendamata saartel. 28. jaanuari 2014. aasta otsusega nr 39/2014 võttis ERA vastu teiste võrkudega ühendamata saarte elektrienergiavõrkude juhtimiseeskirjad (edaspidi „ühendamata saarte eeskirjad”), millega reguleeritakse paljusid küsimusi seoses ühendamata saarte eraldatud võrkude haldamisega, sealhulgas turu avanemine, turuarveldus ja elektritootmine. Ühendamata saarte eeskirjad jõustusid avaldamispäeval, 17. veebruaril 2014. |
| --- | --- |

(18)

Teisestes õigusaktides reguleeritakse üksikasjalikumalt elektri tarnimist ja tootmist teiste võrkudega ühendamata saartel. 28. jaanuari 2014. aasta otsusega nr 39/2014 võttis ERA vastu teiste võrkudega ühendamata saarte elektrienergiavõrkude juhtimiseeskirjad (edaspidi „ühendamata saarte eeskirjad”), millega reguleeritakse paljusid küsimusi seoses ühendamata saarte eraldatud võrkude haldamisega, sealhulgas turu avanemine, turuarveldus ja elektritootmine. Ühendamata saarte eeskirjad jõustusid avaldamispäeval, 17. veebruaril 2014.

2.3.   ULATUSLIKUD PROBLEEMID ERALDATUD VÕRKUDE HALDAMISEL

| (19) | Taotluses tõstetakse esile järgmisi probleeme Kreeka eraldatud elektrivõrkude haldamisel:






  a) | elektrinõudluse suur variatiivsus üliväikestes eraldatud võrkudes, mida teravdab veelgi i) saarte majandusarengu seotus turismiga ja ii) taastuvenergia allikate üha suurem kasutamine.
  Need tegurid mõjutavad negatiivselt nii soojusenergia või traditsioonilise energia tootmisvõimsuse koormustegurit kui ka võimalust nõuda sisse sellisesse tootmisvõimsusse tehtud investeeringute kulud; |
| --- | --- | --- |

(19)

Taotluses tõstetakse esile järgmisi probleeme Kreeka eraldatud elektrivõrkude haldamisel:

a)

elektrinõudluse suur variatiivsus üliväikestes eraldatud võrkudes, mida teravdab veelgi i) saarte majandusarengu seotus turismiga ja ii) taastuvenergia allikate üha suurem kasutamine.

Need tegurid mõjutavad negatiivselt nii soojusenergia või traditsioonilise energia tootmisvõimsuse koormustegurit kui ka võimalust nõuda sisse sellisesse tootmisvõimsusse tehtud investeeringute kulud;

| b) | saarte ilmastikutingimuste suur kõikumine, mis mõjutab nõudlust ja põhjustab elektritootmissüsteemide rikkeid, mis omakorda nõuab märkimisväärsete vahendite eraldamist. |
| --- | --- |

b)

saarte ilmastikutingimuste suur kõikumine, mis mõjutab nõudlust ja põhjustab elektritootmissüsteemide rikkeid, mis omakorda nõuab märkimisväärsete vahendite eraldamist.

| (20) | Taotluses tõstetakse esile järgmisi probleeme seoses traditsioonilise elektritootmise arendamisega Kreeka väikestes eraldatud elektrivõrkudes:






  a) | raskused või isegi võimatus leida üliväikestes eraldatud võrkudes sobivaid tootmiskohti uute traditsiooniliste elektrijaamade rajamiseks, eeskätt üldsuse vastuseisu tõttu; |
| --- | --- | --- |

(20)

Taotluses tõstetakse esile järgmisi probleeme seoses traditsioonilise elektritootmise arendamisega Kreeka väikestes eraldatud elektrivõrkudes:

a)

raskused või isegi võimatus leida üliväikestes eraldatud võrkudes sobivaid tootmiskohti uute traditsiooniliste elektrijaamade rajamiseks, eeskätt üldsuse vastuseisu tõttu;

| b) | teiste võrkudega ühendamata saarte väiksus, mis põhjustab soojusenergia tootmise pikaajalise arengukava ulatuslikku muutumist elektritarbijate (nt suurte turismikomplekside või käsitöönduslike rajatiste) investeeringute prognoosimatuse tõttu, mis nõuab elektrinõudlusele vastamisel sihipärasust ja paindlikkust; |
| --- | --- |

b)

teiste võrkudega ühendamata saarte väiksus, mis põhjustab soojusenergia tootmise pikaajalise arengukava ulatuslikku muutumist elektritarbijate (nt suurte turismikomplekside või käsitöönduslike rajatiste) investeeringute prognoosimatuse tõttu, mis nõuab elektrinõudlusele vastamisel sihipärasust ja paindlikkust;

| c) | nõudlus elektri järele teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkudes suureneb kuni 2017. aastani ootuste kohaselt 2 % aastas. Ehkki PPC-le on antud luba nõutava lisavõimsuse rajamiseks ning see on juba kavva võetud (oodatakse, et see katab 2017. aastaks kõikide ühendamata saarte nõudluse, sealhulgas vajalikud võimsusreservi varud), ei ole alati olnud võimalik ajakavast kinni pidada; |
| --- | --- |

c)

nõudlus elektri järele teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkudes suureneb kuni 2017. aastani ootuste kohaselt 2 % aastas. Ehkki PPC-le on antud luba nõutava lisavõimsuse rajamiseks ning see on juba kavva võetud (oodatakse, et see katab 2017. aastaks kõikide ühendamata saarte nõudluse, sealhulgas vajalikud võimsusreservi varud), ei ole alati olnud võimalik ajakavast kinni pidada;

| d) | väike koormus, koormuse suur kõikuvus ja taastuvenergia allikate üha suurem kasutamine enamikus üliväikestes eraldatud võrkudes seab piirangud traditsioonilise elektritootmise tehnoloogilistele lahendustele, piirates valiku ainult väikeste tootmisseadmetega, mis kasutavad madala väävlisisaldusega rasket kütteõli või kergõli; |
| --- | --- |

d)

väike koormus, koormuse suur kõikuvus ja taastuvenergia allikate üha suurem kasutamine enamikus üliväikestes eraldatud võrkudes seab piirangud traditsioonilise elektritootmise tehnoloogilistele lahendustele, piirates valiku ainult väikeste tootmisseadmetega, mis kasutavad madala väävlisisaldusega rasket kütteõli või kergõli;

| e) | uute elektrijaamade pakkumismenetlused on aeganõudvad. Loa andmisest kuni elektrijaama käiku andmiseni läheb aega kaks ja pool kuni kolm aastat; |
| --- | --- |

e)

uute elektrijaamade pakkumismenetlused on aeganõudvad. Loa andmisest kuni elektrijaama käiku andmiseni läheb aega kaks ja pool kuni kolm aastat;

| f) | kava siduda Kreeka vastastikku seotud võrk ühendamata saarte üliväikeste eraldatud võrkudega riivab huvi investeerida ühendamata saarte traditsioonilisse tootmisvõimsusse. Kavas on projektid võrkude ühendamiseks Küklaadide saarte ja Kreetaga. |
| --- | --- |

f)

kava siduda Kreeka vastastikku seotud võrk ühendamata saarte üliväikeste eraldatud võrkudega riivab huvi investeerida ühendamata saarte traditsioonilisse tootmisvõimsusse. Kavas on projektid võrkude ühendamiseks Küklaadide saarte ja Kreetaga.

| (21) | Selle tulemusena on regulaarselt kasutatud selliseid hädaabilahendusi nagu mobiilsed diiselkütusel töötavad elektrigeneraatorid ja gaasiturbiinid. Vajadus erakorraline elektritootmine üksikjuhtumi kaupa heaks kiita on ebasoovitav, kuna sellega kaasneb seadmete ostmise asemel nende rentimine, mis on ebaökonoomne. Taotluses tuuakse mitmeid näiteid selle kohta, kuidas ennenägematute sündmuste tõttu on tulnud mobiilseid elektrigeneraatoreid kasutada pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

(21)

Selle tulemusena on regulaarselt kasutatud selliseid hädaabilahendusi nagu mobiilsed diiselkütusel töötavad elektrigeneraatorid ja gaasiturbiinid. Vajadus erakorraline elektritootmine üksikjuhtumi kaupa heaks kiita on ebasoovitav, kuna sellega kaasneb seadmete ostmise asemel nende rentimine, mis on ebaökonoomne. Taotluses tuuakse mitmeid näiteid selle kohta, kuidas ennenägematute sündmuste tõttu on tulnud mobiilseid elektrigeneraatoreid kasutada pikema aja jooksul.

| (22) | Taotluses tõstetakse esile järgmisi probleeme seoses ühendamata saarte eraldatud elektrivõrkude turu avanemisega:






  a) | turu avanemise võimaldamiseks on tarvis välja töötada ja ühendamata saarte eraldatud võrkudesse rajada spetsiaalne taristu. Taristu hõlmab seirekeskuste rajamist, et juhtida i) elektritootmise igapäevast kavandamist ja ii) iga eraldatud võrgu turuarveldust, jaotades iga eraldatud võrgu tootmiskulud võrgus tegutsevate tarnijate vahel ümber.
  Vajalik taristu on kulukas ja need kulud kannavad tarbijad; |
| --- | --- | --- |

(22)

Taotluses tõstetakse esile järgmisi probleeme seoses ühendamata saarte eraldatud elektrivõrkude turu avanemisega:

a)

turu avanemise võimaldamiseks on tarvis välja töötada ja ühendamata saarte eraldatud võrkudesse rajada spetsiaalne taristu. Taristu hõlmab seirekeskuste rajamist, et juhtida i) elektritootmise igapäevast kavandamist ja ii) iga eraldatud võrgu turuarveldust, jaotades iga eraldatud võrgu tootmiskulud võrgus tegutsevate tarnijate vahel ümber.

Vajalik taristu on kulukas ja need kulud kannavad tarbijad;

| b) | ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse tõttu on elektri jaemüügihinnad kogu Kreeka territooriumil igale tarbijakategooriale samad. Teiste võrkudega ühendamata saarte tootmiskulud, mis on vastastikku ühendatud võrgu tootmiskuludest suuremad, tuleb seega hüvitada ühendamata saartel tegutsevatele tarnijatele ja selleks tuleb avaliku teenindamise hüvitise vastav osa jagada ümber tarbijatele osutatud elektrimüügi raames.
  Väidetakse, et ühendamata saarte tootmismaksumuse aastakeskmised väärtused on nii erinevad, et muudaksid turuarveldussüsteemi keeruliseks. |
| --- | --- |

b)

ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse tõttu on elektri jaemüügihinnad kogu Kreeka territooriumil igale tarbijakategooriale samad. Teiste võrkudega ühendamata saarte tootmiskulud, mis on vastastikku ühendatud võrgu tootmiskuludest suuremad, tuleb seega hüvitada ühendamata saartel tegutsevatele tarnijatele ja selleks tuleb avaliku teenindamise hüvitise vastav osa jagada ümber tarbijatele osutatud elektrimüügi raames.

Väidetakse, et ühendamata saarte tootmismaksumuse aastakeskmised väärtused on nii erinevad, et muudaksid turuarveldussüsteemi keeruliseks.

| (23) | Selle tulemusel on YPEKA seisukohal, et elektrituru haldamiseks ja seireks vajaliku taristu väljaarendamine seoses ühendamata saarte eraldatud võrkude turu avanemisega toob kaasa kulud, mis kaaluvad üles turu avanemisest saadava võimaliku kasu tarbijatele. |
| --- | --- |

(23)

Selle tulemusel on YPEKA seisukohal, et elektrituru haldamiseks ja seireks vajaliku taristu väljaarendamine seoses ühendamata saarte eraldatud võrkude turu avanemisega toob kaasa kulud, mis kaaluvad üles turu avanemisest saadava võimaliku kasu tarbijatele.

| (24) | Taotluses ei ole nimetatud taotletud erandi aegumiskuupäeva. |
| --- | --- |

(24)

Taotluses ei ole nimetatud taotletud erandi aegumiskuupäeva.

3.   ERA ARVAMUS

3.1.   ERANDI KOHALDAMISALA

3.1.1.   Erand direktiivi 2009/72/EÜ III peatükist

| (25) | ERA on arvamusel, et erand III peatükist vastavalt artikli 44 lõikele 1 ei peaks puudutama eraldatud võrgus väljaarendatava uue tootmisvõimsuse rajamist, vaid ainult olemasoleva võimsuse ümberkorraldamist, suurendamist ja laiendamist. Olemasoleva tootmisvõimsuse moodustavad ühendamata saarte elektrijaamad, mis juba töötavad või on ehitamisel. Iga neile saartele rajatavat uut elektrijaama peetakse uueks tootmisvõimsuseks. |
| --- | --- |

(25)

ERA on arvamusel, et erand III peatükist vastavalt artikli 44 lõikele 1 ei peaks puudutama eraldatud võrgus väljaarendatava uue tootmisvõimsuse rajamist, vaid ainult olemasoleva võimsuse ümberkorraldamist, suurendamist ja laiendamist. Olemasoleva tootmisvõimsuse moodustavad ühendamata saarte elektrijaamad, mis juba töötavad või on ehitamisel. Iga neile saartele rajatavat uut elektrijaama peetakse uueks tootmisvõimsuseks.

| (26) | ERA märgib, et sõltumatud elektritootjad (st muud kui PPC) on viimasel kahekümnel aastal näidanud üles suurt huvi taastuvenergia- ja koostootmisjaamade arendamiseks kõigis üliväikestes eraldatud võrkudes. Seega ei tohiks taastuvenergia allikate ning soojus- ja elektrienergia koostootmise arendamisega seoses piirata kolmandate osapoolte ligipääsu ühelegi ühendamata saarte elektrivõrgule. |
| --- | --- |

(26)

ERA märgib, et sõltumatud elektritootjad (st muud kui PPC) on viimasel kahekümnel aastal näidanud üles suurt huvi taastuvenergia- ja koostootmisjaamade arendamiseks kõigis üliväikestes eraldatud võrkudes. Seega ei tohiks taastuvenergia allikate ning soojus- ja elektrienergia koostootmise arendamisega seoses piirata kolmandate osapoolte ligipääsu ühelegi ühendamata saarte elektrivõrgule.

| (27) | ERA väidab, et see ei ole vastuolus erandi tegemisega uute tavapäraste elektrijaamade käivitamiseks, juhul kui teatud tingimused on täidetud. Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikes 1 ei sätestata siiski võimalust teha erandit uue tootmisvõimsuse kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

(27)

ERA väidab, et see ei ole vastuolus erandi tegemisega uute tavapäraste elektrijaamade käivitamiseks, juhul kui teatud tingimused on täidetud. Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikes 1 ei sätestata siiski võimalust teha erandit uue tootmisvõimsuse kasutuselevõtuks.

| (28) | ERA leiab, et olemasolevate traditsiooniliste elektrijaamade võimsuse laiendamine puudutab peamiselt lühiajalist puudulikku võimsust ühendamata saartel, mis tuleneb olemasoleva võimsuse ootamatust kahjustusest või viivitustest uue tootmisvõimsuse rajamisel, eeskätt suure nõudlusega ajavahemikul (nt suvisel kõrghooajal). Kõnealustele laiendustele kehtib vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 8 avatud pakkumismenetlus. Selline menetlus on aeganõudev ega ole kiireloomuliste eriolukordade puhul sobilik. |
| --- | --- |

(28)

ERA leiab, et olemasolevate traditsiooniliste elektrijaamade võimsuse laiendamine puudutab peamiselt lühiajalist puudulikku võimsust ühendamata saartel, mis tuleneb olemasoleva võimsuse ootamatust kahjustusest või viivitustest uue tootmisvõimsuse rajamisel, eeskätt suure nõudlusega ajavahemikul (nt suvisel kõrghooajal). Kõnealustele laiendustele kehtib vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 8 avatud pakkumismenetlus. Selline menetlus on aeganõudev ega ole kiireloomuliste eriolukordade puhul sobilik.

| (29) | ERA nõustub, et PPC peaks lahendama kõik sellised eriolukorrad. Arvestades, et PPC on suuteline viima mobiilseid traditsioonilisi generaatoreid saartelt, kus on tootmisvõimsuse ülejääk, neile saartele, mille tootmisvõimsus on puudulik, võib kõnealune lahendus olla ka kõige ökonoomsem. |
| --- | --- |

(29)

ERA nõustub, et PPC peaks lahendama kõik sellised eriolukorrad. Arvestades, et PPC on suuteline viima mobiilseid traditsioonilisi generaatoreid saartelt, kus on tootmisvõimsuse ülejääk, neile saartele, mille tootmisvõimsus on puudulik, võib kõnealune lahendus olla ka kõige ökonoomsem.

| (30) | ERA rõhutab, et mis tahes erandit tehes tuleb täpselt määratleda asjakohane tegevusloa andmise menetlus eriolukordadeks ning eeskätt see, milliseid direktiivi 2009/72/EÜ artiklis 7 nimetatud kriteeriume peavad pädevad tegevuslube väljastavad asutused arvesse võtma. |
| --- | --- |

(30)

ERA rõhutab, et mis tahes erandit tehes tuleb täpselt määratleda asjakohane tegevusloa andmise menetlus eriolukordadeks ning eeskätt see, milliseid direktiivi 2009/72/EÜ artiklis 7 nimetatud kriteeriume peavad pädevad tegevuslube väljastavad asutused arvesse võtma.

| (31) | ERA leiab, et erand peab olema piiratud kehtivusega, nt maksimaalselt 10 aastat. |
| --- | --- |

(31)

ERA leiab, et erand peab olema piiratud kehtivusega, nt maksimaalselt 10 aastat.

3.1.2.   Erand direktiivi VIII peatükist

| (32) | ERA sõnul on elektri tarnimine ühendamata saartele põhimõtteliselt seotud ühendamata saarte avaliku teenindamise ja ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitisega, kuna i) elektritootmine ühendamata saartel on märkimisväärselt kulukam kui maismaal ja ii) Kreeka riik nõuab ühtset, kliendikategooria alusel hinnastamist kogu oma territooriumil. |
| --- | --- |

(32)

ERA sõnul on elektri tarnimine ühendamata saartele põhimõtteliselt seotud ühendamata saarte avaliku teenindamise ja ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitisega, kuna i) elektritootmine ühendamata saartel on märkimisväärselt kulukam kui maismaal ja ii) Kreeka riik nõuab ühtset, kliendikategooria alusel hinnastamist kogu oma territooriumil.

| (33) | Ühendamata saarte eeskirjades nähakse ette teatud igatunniste mõõtmis- ja salvestamisseadmete paigaldamine ühendamata saartele, energiajuhtimis- ja seirekeskuste loomine ning seire- ja asjaomaste IT-süsteemide paigaldamine. ERA väitel on see taristu hädavajalik selleks, et






  a) | tagada avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud kulude läbipaistvus, mittediskrimineerimine ja kontrollitavus; |
| --- | --- | --- |

(33)

Ühendamata saarte eeskirjades nähakse ette teatud igatunniste mõõtmis- ja salvestamisseadmete paigaldamine ühendamata saartele, energiajuhtimis- ja seirekeskuste loomine ning seire- ja asjaomaste IT-süsteemide paigaldamine. ERA väitel on see taristu hädavajalik selleks, et

a)

tagada avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud kulude läbipaistvus, mittediskrimineerimine ja kontrollitavus;

| b) | elektrivõrgud toimiksid nõuetekohaselt ja neid juhitaks usaldusväärselt, et saavutada kõige ökonoomsem töörežiim ja seeläbi oluliselt väiksemad ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud maksud elektrienergia tarbijatele; |
| --- | --- |

b)

elektrivõrgud toimiksid nõuetekohaselt ja neid juhitaks usaldusväärselt, et saavutada kõige ökonoomsem töörežiim ja seeläbi oluliselt väiksemad ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud maksud elektrienergia tarbijatele;

| c) | saavutada taastuvate energiaallikate ja koostootmise suurem kasutamine, sealhulgas selliste taastuvenergia tehnoloogiate kasutamine, mille juhtimise nõuded on keerukad ja spetsiifilised, nt ladustamisega taastuvenergia allikad, päikeseenergial toimivad elektrijaamad jne; |
| --- | --- |

c)

saavutada taastuvate energiaallikate ja koostootmise suurem kasutamine, sealhulgas selliste taastuvenergia tehnoloogiate kasutamine, mille juhtimise nõuded on keerukad ja spetsiifilised, nt ladustamisega taastuvenergia allikad, päikeseenergial toimivad elektrijaamad jne;

| d) | tagada eraldatud võrkude piisavalt läbipaistev juhtimine, kindlustades seeläbi kõigi turuosaliste, eeskätt tootjate mittediskrimineeriva kohtlemise. |
| --- | --- |

d)

tagada eraldatud võrkude piisavalt läbipaistev juhtimine, kindlustades seeläbi kõigi turuosaliste, eeskätt tootjate mittediskrimineeriva kohtlemise.

| (34) | ERA väidab seega, et olenemata sellest, kas luba üliväikeses eraldatud võrgus tegutseda on ühel või enamal tarnijal, tuleb kõnealune taristu lülitada ühendamata saarte eraldatud võrkudesse. |
| --- | --- |

(34)

ERA väidab seega, et olenemata sellest, kas luba üliväikeses eraldatud võrgus tegutseda on ühel või enamal tarnijal, tuleb kõnealune taristu lülitada ühendamata saarte eraldatud võrkudesse.

| (35) | Kõnealuse taristu rajamise hinnangulised kulud kõikide ühendamata saarte, sealhulgas Kreeta ja Rhodose saare puhul ei ületa eelduste kohaselt 20–30 miljonit eurot. ERA leiab, et see summa on mõistlik, eelkõige arvestades oodatavat kasu, st ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise läbipaistvust ja kontrollitavust ning eraldatud elektrivõrkude usaldusväärset ja kontrollitud toimimist. |
| --- | --- |

(35)

Kõnealuse taristu rajamise hinnangulised kulud kõikide ühendamata saarte, sealhulgas Kreeta ja Rhodose saare puhul ei ületa eelduste kohaselt 20–30 miljonit eurot. ERA leiab, et see summa on mõistlik, eelkõige arvestades oodatavat kasu, st ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise läbipaistvust ja kontrollitavust ning eraldatud elektrivõrkude usaldusväärset ja kontrollitud toimimist.

| (36) | Vastupidiselt YPEKA-le leiab ERA, et tegevusloa andmine rohkem kui ühele ühendamata saarte konkreetses eraldatud võrgus tegutsevale tarnijale ei too kaasa märkimisväärseid lisakulusid seoses nõutud taristuga, kuna sama taristu on igal juhul vajalik juba ühendamata saartel asuvate elektritootmisüksuste töö igapäevaseks kavandamiseks, turuarvelduseks ja ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks. |
| --- | --- |

(36)

Vastupidiselt YPEKA-le leiab ERA, et tegevusloa andmine rohkem kui ühele ühendamata saarte konkreetses eraldatud võrgus tegutsevale tarnijale ei too kaasa märkimisväärseid lisakulusid seoses nõutud taristuga, kuna sama taristu on igal juhul vajalik juba ühendamata saartel asuvate elektritootmisüksuste töö igapäevaseks kavandamiseks, turuarvelduseks ja ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks.

| (37) | Lisaks leiab ERA, et ühendamata saarte tarbijatele tooks märkimisväärset lisakasu, kui tegevusluba oleks rohkem kui ühel tarnijal. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks leiab ERA, et ühendamata saarte tarbijatele tooks märkimisväärset lisakasu, kui tegevusluba oleks rohkem kui ühel tarnijal.

| (38) | Seetõttu on ERA arvamusel, et alternatiivsete tarnijate püsiv kõrvalejätmine teiste võrkudega ühendamata saarte turgudelt ei ole põhjendatud. Vajaliku taristu rajamine, nagu eelpool kirjeldatud, lõpetatakse eelduste kohaselt kolme kuni viie aasta jooksul. ERA ei ole vastu võimaliku erandi tegemisele rangelt selleks ajavahemikuks, ilma pikendamisvõimaluseta. |
| --- | --- |

(38)

Seetõttu on ERA arvamusel, et alternatiivsete tarnijate püsiv kõrvalejätmine teiste võrkudega ühendamata saarte turgudelt ei ole põhjendatud. Vajaliku taristu rajamine, nagu eelpool kirjeldatud, lõpetatakse eelduste kohaselt kolme kuni viie aasta jooksul. ERA ei ole vastu võimaliku erandi tegemisele rangelt selleks ajavahemikuks, ilma pikendamisvõimaluseta.

| (39) | ERA märgib veel, et juhul, kui ühendamata saarel asuva mis tahes eraldatud võrgu staatus muutub nii, et see ei kuulu enam väikeste ega üliväikeste eraldatud võrkude hulka, lõpeb erandi kehtivus selle võrgu suhtes automaatselt. Selline olukord võib tekkida juhul, kui ühendamata saarte eraldatud võrgud ühendatakse vastastikku Kreeka maismaaosa vastastikku ühendatud võrguga. |
| --- | --- |

(39)

ERA märgib veel, et juhul, kui ühendamata saarel asuva mis tahes eraldatud võrgu staatus muutub nii, et see ei kuulu enam väikeste ega üliväikeste eraldatud võrkude hulka, lõpeb erandi kehtivus selle võrgu suhtes automaatselt. Selline olukord võib tekkida juhul, kui ühendamata saarte eraldatud võrgud ühendatakse vastastikku Kreeka maismaaosa vastastikku ühendatud võrguga.

4.   HINDAMINE

4.1.   TAOTLUSE ÕIGUSLIK ALUS

| (40) | Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikes 1 sätestatakse võimalus teha erandeid direktiivi teatud sätetest, kui erand kehtib väikestele ja üliväikestele eraldatud võrkudele. |
| --- | --- |

(40)

Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikes 1 sätestatakse võimalus teha erandeid direktiivi teatud sätetest, kui erand kehtib väikestele ja üliväikestele eraldatud võrkudele.

| (41) | Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 kohaselt on väike eraldatud võrk iga võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 3 000 GWh ja milles vähem kui 5 % iga-aastasest tarbimisest kaetakse ühenduste kaudu teiste võrkudega. |
| --- | --- |

(41)

Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 kohaselt on väike eraldatud võrk iga võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 3 000 GWh ja milles vähem kui 5 % iga-aastasest tarbimisest kaetakse ühenduste kaudu teiste võrkudega.

| (42) | Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 27 kohaselt on üliväike eraldatud võrk iga võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 500 GWh ja millel puuduvad ühendused teiste võrkudega. |
| --- | --- |

(42)

Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 27 kohaselt on üliväike eraldatud võrk iga võrk, kus tarbimine oli 1996. aastal väiksem kui 500 GWh ja millel puuduvad ühendused teiste võrkudega.

| (43) | Taotluses nimetatud eraldatud võrgud koosnevad ühest ja harva mitmest ühendamata saarest (vt tabeli I ja II lahtrit). Isegi kui eraldatud võrk koosneb mitmest ühendamata saarest, mis on omavahel vastastikku ühendatud, on nende vastastikku ühendatud saarte elektrivõrk eraldatud selles mõttes, et see ei ole ühendatud ühegi teise elektrivõrguga. |
| --- | --- |

(43)

Taotluses nimetatud eraldatud võrgud koosnevad ühest ja harva mitmest ühendamata saarest (vt tabeli I ja II lahtrit). Isegi kui eraldatud võrk koosneb mitmest ühendamata saarest, mis on omavahel vastastikku ühendatud, on nende vastastikku ühendatud saarte elektrivõrk eraldatud selles mõttes, et see ei ole ühendatud ühegi teise elektrivõrguga.

| (44) | Taotluses nimetatakse, et 32st eraldatud võrgust 31 on üliväikesed eraldatud võrgud, millest suurim on Rhodose saar. Üliväikesed eraldatud võrgud, mille kohta taotlus on esitatud, andsid 2010. aastal Kreeka elektri kogumüügist 5,24 %. Kreeta eraldatud võrku peetakse väikeseks eraldatud võrguks. Kreeta elektrinõudlus oli 2010. aastal 3,01 % Kreeka elektrinõudlusest.

  Eraldatud võrkude aastane nõudlus | | Aastane nõudlus (MWh) | Aastane nõudlus 1996. aastal (MWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eraldatud võrgu nimi | Eraldatud võrku kuuluvad ühendamata saared | 1996 | 2003 | 2010 | 2013 | < 3 000 GWh | < 500 GWh |
| Kreeta | | 1 562 300 | 2 444 543 | 3 014 392 | 2 825 132 | Jah | Ei |
| Rhodos | Rhodos
  Chalki | 386 630 | 650 115 | 764 401 | 760 658 | Jah | Jah |
| Kos-Kalymnos | Kos
  Kalymnos
  Lipsi
  Leros
  Nisyros-Giali
  Tilos
  Telendos
  Pserimos | 156 340 | 281 574 | 351 959 | 352 984 | Jah | Jah |
| Lesvos | Lesvos | 153 650 | 259 552 | 308 454 | 288 230 | Jah | Jah |
| Chios | Chios
  Psara
  Oinousses | 110 480 | 180 868 | 214 449 | 200 042 | Jah | Jah |
| Paros | Paros
  Antiparos
  Naxos
  Iraklia
  Koufonisia
  Schinousa
  Ios
  Sikinos
  Folegandros | 95 340 | 164 761 | 208 206 | 194 740 | Jah | Jah |
| Samos | Samos
  Fournoi
  Thymena | 90 170 | 136 283 | 151 017 | 137 315 | Jah | Jah |
| Syros | Syros | 56 920 | 100 429 | 107 270 | 95 302 | Jah | Jah |
| Thira | Thira
  Thirasia | 47 680 | 88 073 | 117 957 | 120 199 | Jah | Jah |
| Mykonos-Dilos | Mykonos-Dilos | 45 740 | 78 049 | 115 071 | 112 978 | Jah | Jah |
| Limnos | Limnos | 35 650 | 55 340 | 62 710 | 59 672 | Jah | Jah |
| Karpathos | Karpathos
  Kasos | 26 580 | 30 397 | 37 829 | 36 931 | Jah | Jah |
| Milos | Milos
  Kimolos | 15 460 | 37 331 | 45 819 | 45 402 | Jah | Jah |
| Ikaria | Ikaria | 13 110 | 24 359 | 28 845 | 27 613 | Jah | Jah |
| Skyros | Skyros | 9 380 | 14 053 | 16 150 | 14 782 | Jah | Jah |
| Patmos | Patmos | 8 770 | 13 988 | 16 738 | 17 020 | Jah | Jah |
| Sifnos | Sifnos | 6 540 | 13 180 | 17 966 | 16 521 | Jah | Jah |
| Symi | Symi | 5 250 | 9 819 | 15 054 | 14 662 | Jah | Jah |
| Amorgos | Amorgos | 3 840 | 7 284 | 9 816 | 9 072 | Jah | Jah |
| Kythnos | Kythnos | 3 610 | 7 089 | 8 309 | 7 991 | Jah | Jah |
| Serifos | Serifos | 2 830 | 6 793 | 8 162 | 7 654 | Jah | Jah |
| Astypalea | Astypalea | 2 470 | 5 283 | 6 997 | 6 670 | Jah | Jah |
| Megisti | Megisti | 770 | 1 863 | 2 751 | 3 005 | Jah | Jah |
| Ag. Efstratios | Ag. Efstratios | 540 | 937 | 1 058 | 1 075 | Jah | Jah |
| Anafi | Anafi | 400 | 858 | 1 110 | 1 179 | Jah | Jah |
| Othoni | Othoni | 330 | 588 | 674 | 632 | Jah | Jah |
| Erikousa | Erikousa | 220 | 452 | 710 | 746 | Jah | Jah |
| Agathonisi | Agathonisi | 190 | 388 | 522 | 642 | Jah | Jah |
| Donousa | Donousa | 180 | 417 | 676 | 690 | Jah | Jah |
| Aktikithyra | Aktikithyra | 70 | 199 | 228 | 241 | Jah | Jah |
| Arkii-Marathi | Arkii-Marathi | 0 | 175 | 248 | 312 | Jah | Jah |
| Gavdos | Gavdos | 0 | 0 | 365 | 471 | Jah | Jah |

(44)

Taotluses nimetatakse, et 32st eraldatud võrgust 31 on üliväikesed eraldatud võrgud, millest suurim on Rhodose saar. Üliväikesed eraldatud võrgud, mille kohta taotlus on esitatud, andsid 2010. aastal Kreeka elektri kogumüügist 5,24 %. Kreeta eraldatud võrku peetakse väikeseks eraldatud võrguks. Kreeta elektrinõudlus oli 2010. aastal 3,01 % Kreeka elektrinõudlusest.

Eraldatud võrkude aastane nõudlus

Aastane nõudlus (MWh)

Aastane nõudlus 1996. aastal (MWh)

Eraldatud võrgu nimi

Eraldatud võrku kuuluvad ühendamata saared

1996

2003

2010

2013

< 3 000 GWh

< 500 GWh

Kreeta

1 562 300

2 444 543

3 014 392

2 825 132

Jah

Ei

Rhodos

Rhodos

Chalki

386 630

650 115

764 401

760 658

Jah

Jah

Kos-Kalymnos

Kos

Kalymnos

Lipsi

Leros

Nisyros-Giali

Tilos

Telendos

Pserimos

156 340

281 574

351 959

352 984

Jah

Jah

Lesvos

Lesvos

153 650

259 552

308 454

288 230

Jah

Jah

Chios

Chios

Psara

Oinousses

110 480

180 868

214 449

200 042

Jah

Jah

Paros

Paros

Antiparos

Naxos

Iraklia

Koufonisia

Schinousa

Ios

Sikinos

Folegandros

95 340

164 761

208 206

194 740

Jah

Jah

Samos

Samos

Fournoi

Thymena

90 170

136 283

151 017

137 315

Jah

Jah

Syros

Syros

56 920

100 429

107 270

95 302

Jah

Jah

Thira

Thira

Thirasia

47 680

88 073

117 957

120 199

Jah

Jah

Mykonos-Dilos

Mykonos-Dilos

45 740

78 049

115 071

112 978

Jah

Jah

Limnos

Limnos

35 650

55 340

62 710

59 672

Jah

Jah

Karpathos

Karpathos

Kasos

26 580

30 397

37 829

36 931

Jah

Jah

Milos

Milos

Kimolos

15 460

37 331

45 819

45 402

Jah

Jah

Ikaria

Ikaria

13 110

24 359

28 845

27 613

Jah

Jah

Skyros

Skyros

9 380

14 053

16 150

14 782

Jah

Jah

Patmos

Patmos

8 770

13 988

16 738

17 020

Jah

Jah

Sifnos

Sifnos

6 540

13 180

17 966

16 521

Jah

Jah

Symi

Symi

5 250

9 819

15 054

14 662

Jah

Jah

Amorgos

Amorgos

3 840

7 284

9 816

9 072

Jah

Jah

Kythnos

Kythnos

3 610

7 089

8 309

7 991

Jah

Jah

Serifos

Serifos

2 830

6 793

8 162

7 654

Jah

Jah

Astypalea

Astypalea

2 470

5 283

6 997

6 670

Jah

Jah

Megisti

Megisti

770

1 863

2 751

3 005

Jah

Jah

Ag. Efstratios

Ag. Efstratios

540

937

1 058

1 075

Jah

Jah

Anafi

Anafi

400

858

1 110

1 179

Jah

Jah

Othoni

Othoni

330

588

674

632

Jah

Jah

Erikousa

Erikousa

220

452

710

746

Jah

Jah

Agathonisi

Agathonisi

190

388

522

642

Jah

Jah

Donousa

Donousa

180

417

676

690

Jah

Jah

Aktikithyra

Aktikithyra

70

199

228

241

Jah

Jah

Arkii-Marathi

Arkii-Marathi

0

175

248

312

Jah

Jah

Gavdos

Gavdos

0

0

365

471

Jah

Jah

| (45) | Tabelis on esitatud eraldatud võrgud, nagu neid on nimetatud kõnealuses taotluses, ning teatavad andmed igaühe kohta. Sellest teabest saab järeldada, et kõigis eraldatud võrkudes, v.a Kreetal, oli 1996. aastal selline elektrinõudlus, mille tõttu nad kvalifitseeruvad üliväikesteks eraldatud võrkudeks direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 27 tähenduses. Seoses Kreetaga tuleb lisaks märkida, et kuna Kreeta oli ja on siiani teiste elektrivõrkudega vastastikku ühendamata, oli vastastikuste ühenduste kaudu rahuldatud nõudluse protsentuaalne osakaal null, st alla 5 %, ja on seda siiani. Kreeta on seega väike eraldatud võrk direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 tähenduses. |
| --- | --- |

(45)

Tabelis on esitatud eraldatud võrgud, nagu neid on nimetatud kõnealuses taotluses, ning teatavad andmed igaühe kohta. Sellest teabest saab järeldada, et kõigis eraldatud võrkudes, v.a Kreetal, oli 1996. aastal selline elektrinõudlus, mille tõttu nad kvalifitseeruvad üliväikesteks eraldatud võrkudeks direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 27 tähenduses. Seoses Kreetaga tuleb lisaks märkida, et kuna Kreeta oli ja on siiani teiste elektrivõrkudega vastastikku ühendamata, oli vastastikuste ühenduste kaudu rahuldatud nõudluse protsentuaalne osakaal null, st alla 5 %, ja on seda siiani. Kreeta on seega väike eraldatud võrk direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 tähenduses.

| (46) | ERA ei kommenteerinud oma arvamuses taotluses nimetatud eraldatud võrke. |
| --- | --- |

(46)

ERA ei kommenteerinud oma arvamuses taotluses nimetatud eraldatud võrke.

| (47) | Komisjon järeldab seega, et eraldatud võrgud, nagu need on esitatud eelpool toodud tabeli 1. lahtris, on kõik üliväikesed eraldatud võrgud direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 27 tähenduses, välja arvatud Kreeta, mis on väike eraldatud võrk direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon järeldab seega, et eraldatud võrgud, nagu need on esitatud eelpool toodud tabeli 1. lahtris, on kõik üliväikesed eraldatud võrgud direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 27 tähenduses, välja arvatud Kreeta, mis on väike eraldatud võrk direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 26 tähenduses.

4.2.   ULATUSLIKUD PROBLEEMID TAVAPÄRASTE ELEKTRIJAAMADE HALDAMISEL ÜLIVÄIKESTES ERALDATUD VÕRKUDES

| (48) | Komisjoni arvates esineb tavapäraste elektrijaamade haldamisel üliväikestes eraldatud võrkudes ulatuslikke probleeme. See tuleneb eelkõige järgmistest asjaoludest.






  a) | Saarte teeninduskoormus ei võimalda ehitada suuremaid, tõhusamaid ja kulutõhusamaid tavapäraseid elektrijaamu, seda ka seepärast, et eraldatud võrgu toimimiseks vastuvõetavates ohutuspiirides ei tohi võrk sõltuda ühestainsast elektrijaamast.
  Mitte ühegi üliväikese eraldatud võrgu aasta tippkoormus ei ületanud 2013. aastal 188,5 MW. Keskmine ja mediaantippkoormus 20,8 ja 4,2 MW on palju väiksemad.
  Mitte ühegi praeguseks üliväikestesse võrkudesse rajatud traditsioonilise elektrijaama võimsus ei ületa 27 MW. Elektrijaamade keskmine ja mediaanvõimsus 3,9 ja 1,1 MW on palju väiksemad.
  Väike teeninduskoormus ja väga kõikuv nõudlus, mida veelgi mõjutab taastuvenergia allikate üha laialdasem kasutamine, kitsendavad ka üliväikeste võrkude puhul tavapäraste elektrijaamade tehniliste lahenduste valikut.
  Ühendamata saarte eraldatud võrkude kõik tavapärased tootmisvõimsused kasutavad diisli- või kütteõli. |
| --- | --- | --- |

(48)

Komisjoni arvates esineb tavapäraste elektrijaamade haldamisel üliväikestes eraldatud võrkudes ulatuslikke probleeme. See tuleneb eelkõige järgmistest asjaoludest.

a)

Saarte teeninduskoormus ei võimalda ehitada suuremaid, tõhusamaid ja kulutõhusamaid tavapäraseid elektrijaamu, seda ka seepärast, et eraldatud võrgu toimimiseks vastuvõetavates ohutuspiirides ei tohi võrk sõltuda ühestainsast elektrijaamast.

Mitte ühegi üliväikese eraldatud võrgu aasta tippkoormus ei ületanud 2013. aastal 188,5 MW. Keskmine ja mediaantippkoormus 20,8 ja 4,2 MW on palju väiksemad.

Mitte ühegi praeguseks üliväikestesse võrkudesse rajatud traditsioonilise elektrijaama võimsus ei ületa 27 MW. Elektrijaamade keskmine ja mediaanvõimsus 3,9 ja 1,1 MW on palju väiksemad.

Väike teeninduskoormus ja väga kõikuv nõudlus, mida veelgi mõjutab taastuvenergia allikate üha laialdasem kasutamine, kitsendavad ka üliväikeste võrkude puhul tavapäraste elektrijaamade tehniliste lahenduste valikut.

Ühendamata saarte eraldatud võrkude kõik tavapärased tootmisvõimsused kasutavad diisli- või kütteõli.

| b) | Kõigi üliväikeste eraldatud võrkude aastane koormustegur on väike. Üheski üliväikeses eraldatud võrgus ei olnud koormustegur 2012. aastal suurem kui 0,54. Keskmine ja mediaantippkoormus, mõlemad 0,38, on sellest isegi väiksemad. Arvestades eelisjuurdepääsu taastuvenergia allikatele ning asjaolu, et siin kasutatud koormustegurid kajastavad üliväikese eraldatud võrgu kogu elektrivõrku, on ühendamata saarte tavapäraste elektrijaamade koormustegur veelgi väiksem.
  Kreeka vastastikku ühendatud võrgu aastane koormustegur on tavaliselt kõigi elektrijaamade puhul 50 % ja soojuselektrijaamade puhul 65 % (6).
  Aastane koormustegur osutab elektrijaamade tegelikule kasutusele antud aastal ja seega nende suutlikkusele tulu teenida.
  Taastuvenergia allikate üha laialdasem kasutamine vähendab tavapäraste elektrijaamade koormust veelgi. |
| --- | --- |

b)

Kõigi üliväikeste eraldatud võrkude aastane koormustegur on väike. Üheski üliväikeses eraldatud võrgus ei olnud koormustegur 2012. aastal suurem kui 0,54. Keskmine ja mediaantippkoormus, mõlemad 0,38, on sellest isegi väiksemad. Arvestades eelisjuurdepääsu taastuvenergia allikatele ning asjaolu, et siin kasutatud koormustegurid kajastavad üliväikese eraldatud võrgu kogu elektrivõrku, on ühendamata saarte tavapäraste elektrijaamade koormustegur veelgi väiksem.

Kreeka vastastikku ühendatud võrgu aastane koormustegur on tavaliselt kõigi elektrijaamade puhul 50 % ja soojuselektrijaamade puhul 65 % (6).

Aastane koormustegur osutab elektrijaamade tegelikule kasutusele antud aastal ja seega nende suutlikkusele tulu teenida.

Taastuvenergia allikate üha laialdasem kasutamine vähendab tavapäraste elektrijaamade koormust veelgi.

| c) | Käimas on mitmeid projekte, mille eesmärk on ühendamata saared, eeskätt Küklaadid ja Kreeta, ühendada Kreeka vastastikku ühendatud võrguga. Nagu eespool selgitatud, ei ole ühendamata saarte tavapärased elektrijaamad nii tõhusad kui vastastikku ühendatud võrku rajatud elektrijaamad ning seetõttu on ebatõenäoline, et nad on majanduslikult elujõulised, kui ühendamata saared, millel nad asuvad, on vastastikku ühendatud.
  Võimalus, et eraldatud võrk tulevikus teiste võrkudega ühendatakse, on seega võimas stiimul hoidumiseks investeerimast ühendamata saarte tavapärasesse võimsusesse. |
| --- | --- |

c)

Käimas on mitmeid projekte, mille eesmärk on ühendamata saared, eeskätt Küklaadid ja Kreeta, ühendada Kreeka vastastikku ühendatud võrguga. Nagu eespool selgitatud, ei ole ühendamata saarte tavapärased elektrijaamad nii tõhusad kui vastastikku ühendatud võrku rajatud elektrijaamad ning seetõttu on ebatõenäoline, et nad on majanduslikult elujõulised, kui ühendamata saared, millel nad asuvad, on vastastikku ühendatud.

Võimalus, et eraldatud võrk tulevikus teiste võrkudega ühendatakse, on seega võimas stiimul hoidumiseks investeerimast ühendamata saarte tavapärasesse võimsusesse.

| d) | Suhteliselt väike teeninduskoormus tähendab, et nõudluse suhteliselt väikesed muutused mõjutavad tõenäoliselt antud eraldatud võrgult nõutavat tootmisvõimsust. Vastastikku ühendamise võimaluste puudumine tähendab, et kõigile muutustele nõudluses tuleb paratamatult vastata üliväikeses eraldatud võrgus asuva tootmisvõimsusega.
  See tegur suurendab vajadust sihipärasuse ja paindlikkuse järele, et oleks võimalik vastata nõudluse muutustele pikema aja kestel..
  Vajadust paindlikkuse järele suurendavad veelgi täheldatud raskused traditsiooniliste elektrijaamade jaoks sobivate tootmiskohtade leidmisel teiste võrkudega ühendamata saartel ning tegevuslubade ja lubade väljastamise menetluste kestus. |
| --- | --- |

d)

Suhteliselt väike teeninduskoormus tähendab, et nõudluse suhteliselt väikesed muutused mõjutavad tõenäoliselt antud eraldatud võrgult nõutavat tootmisvõimsust. Vastastikku ühendamise võimaluste puudumine tähendab, et kõigile muutustele nõudluses tuleb paratamatult vastata üliväikeses eraldatud võrgus asuva tootmisvõimsusega.

See tegur suurendab vajadust sihipärasuse ja paindlikkuse järele, et oleks võimalik vastata nõudluse muutustele pikema aja kestel..

Vajadust paindlikkuse järele suurendavad veelgi täheldatud raskused traditsiooniliste elektrijaamade jaoks sobivate tootmiskohtade leidmisel teiste võrkudega ühendamata saartel ning tegevuslubade ja lubade väljastamise menetluste kestus.

| e) | Maksimaalse ja minimaalse aastanõudluse suhtarv 2012. aastal (7) on kõigis üliväikestes eraldatud võrkudes vähemalt 3,35, kuid on konkreetse üliväikese eraldatud võrgu puhul suurem ja sageli palju suurem. Maksimaalse ja minimaalse nõudluse keskmine suhtarv on 6,27 ja mediaansuhtarv 5,98.
  Kreeka vastastikku ühendatud võrgu maksimaalse ja minimaalse nõudluse suhtarv 2010. aastal oli ligikaudu 3.
  Maksimaalse ja minimaalse nõudluse suurem suhtarv näitab paindlikkust ja seda, kui suur elektrienergia reserv peab antud aastal olema eraldatud võrku rajatud tootmisvõimsuses saadaval.
  Selles kontekstis väärib märkimist, et 2012. aastal kasutati üliväikestest eraldatud võrkudest umbes 60 % puhul mobiilseid elektrigeneraatoreid. |
| --- | --- |

e)

Maksimaalse ja minimaalse aastanõudluse suhtarv 2012. aastal (7) on kõigis üliväikestes eraldatud võrkudes vähemalt 3,35, kuid on konkreetse üliväikese eraldatud võrgu puhul suurem ja sageli palju suurem. Maksimaalse ja minimaalse nõudluse keskmine suhtarv on 6,27 ja mediaansuhtarv 5,98.

Kreeka vastastikku ühendatud võrgu maksimaalse ja minimaalse nõudluse suhtarv 2010. aastal oli ligikaudu 3.

Maksimaalse ja minimaalse nõudluse suurem suhtarv näitab paindlikkust ja seda, kui suur elektrienergia reserv peab antud aastal olema eraldatud võrku rajatud tootmisvõimsuses saadaval.

Selles kontekstis väärib märkimist, et 2012. aastal kasutati üliväikestest eraldatud võrkudest umbes 60 % puhul mobiilseid elektrigeneraatoreid.

| (49) | Komisjon leiab seega, et traditsiooniliste elektrijaamade haldamisel üliväikestes eraldatud võrkudes esineb ulatuslikke probleeme, nagu eespool toodud tabelis näha. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon leiab seega, et traditsiooniliste elektrijaamade haldamisel üliväikestes eraldatud võrkudes esineb ulatuslikke probleeme, nagu eespool toodud tabelis näha.

4.3.   DIREKTIIVI III PEATÜKIST TAOTLETUD ERANDI HINDAMINE

4.3.1.   Erandit III peatüki sätetest ei saa kohaldada uuele tootmisvõimsusele.

| (50) | Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõike 1 kohaselt saab III peatüki sätetest teha erandit ainult seoses olemasoleva võimsuse ümberkorraldamise, suurendamise ja laiendamisega. |
| --- | --- |

(50)

Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõike 1 kohaselt saab III peatüki sätetest teha erandit ainult seoses olemasoleva võimsuse ümberkorraldamise, suurendamise ja laiendamisega.

| (51) | Seega ei saa direktiivi 2009/72/EÜ III peatüki sätetest teha erandit uute võimsuste osas. |
| --- | --- |

(51)

Seega ei saa direktiivi 2009/72/EÜ III peatüki sätetest teha erandit uute võimsuste osas.

| (52) | Selle asemel — eeldusel et teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrgud on jaotusvõrgud — võivad Kreeka ametiasutused kaaluda direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 punkti 3 sätete kohaldamist ka uutele väikestele traditsioonilistele võimsustele, juhul kui uue võimsuse arendamise loaprotseduuri tulemusel ei anta luba uue võimsuse rajamiseks teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkudesse. Selline uus väike traditsiooniline võimsus võib näiteks tähendada ajutist tootmisvõimsust, mis tehakse pikaajaliselt kättesaadavaks, ilma et sellele määrataks konkreetset asukohta. |
| --- | --- |

(52)

Selle asemel — eeldusel et teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrgud on jaotusvõrgud — võivad Kreeka ametiasutused kaaluda direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 punkti 3 sätete kohaldamist ka uutele väikestele traditsioonilistele võimsustele, juhul kui uue võimsuse arendamise loaprotseduuri tulemusel ei anta luba uue võimsuse rajamiseks teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkudesse. Selline uus väike traditsiooniline võimsus võib näiteks tähendada ajutist tootmisvõimsust, mis tehakse pikaajaliselt kättesaadavaks, ilma et sellele määrataks konkreetset asukohta.

4.3.2.   Erandit III peatüki sätetest ei saa kohaldada Kreetale.

| (53) | Nagu eelpool nimetatud, on kõik teiste võrkudega ühendamata saared üliväikesed eraldatud võrgud, v.a Kreeta, mis on väike eraldatud võrk. |
| --- | --- |

(53)

Nagu eelpool nimetatud, on kõik teiste võrkudega ühendamata saared üliväikesed eraldatud võrgud, v.a Kreeta, mis on väike eraldatud võrk.

| (54) | Seega ei saa direktiivi 2009/72/EÜ III peatüki sätetest Kreetale erandit teha. |
| --- | --- |

(54)

Seega ei saa direktiivi 2009/72/EÜ III peatüki sätetest Kreetale erandit teha.

4.3.3.   Erand III peatüki sätetest ei kehti taastuvenergia rajatistele ega soojus- ja elektrienergia koostootmisjaamadele.

| (55) | Taotluses ei mainita selgelt, et erandit taotletakse vaid tavapärastele elektrijaamadele. |
| --- | --- |

(55)

Taotluses ei mainita selgelt, et erandit taotletakse vaid tavapärastele elektrijaamadele.

| (56) | Seaduse 4001/2011 artikli 133 lõikes 3 jäetakse aga selle tootmisloa kohaldamisalast, mis võidakse anda ainsana PPC-le, selgesõnaliselt välja elekter, mis on toodetud taastuvatest energiaallikatest, tõhusa koostootmise abil või hübriidelektrijaamades, ning mis on oma tarbeks toodetud. Sama järeldub ka ühendamata saarte eeskirjade artiklist 225. |
| --- | --- |

(56)

Seaduse 4001/2011 artikli 133 lõikes 3 jäetakse aga selle tootmisloa kohaldamisalast, mis võidakse anda ainsana PPC-le, selgesõnaliselt välja elekter, mis on toodetud taastuvatest energiaallikatest, tõhusa koostootmise abil või hübriidelektrijaamades, ning mis on oma tarbeks toodetud. Sama järeldub ka ühendamata saarte eeskirjade artiklist 225.

| (57) | Lisaks käsitletakse esitatud põhjenduses ainult tavapäraste elektrijaamade haldamisega seotud olulisi probleeme. Põhjenduses leitakse õigupoolest, et kõnealused elektrijaamad seisavad silmitsi ulatuslike probleemidega muu hulgas just taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamise tõttu. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks käsitletakse esitatud põhjenduses ainult tavapäraste elektrijaamade haldamisega seotud olulisi probleeme. Põhjenduses leitakse õigupoolest, et kõnealused elektrijaamad seisavad silmitsi ulatuslike probleemidega muu hulgas just taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamise tõttu.

| (58) | Seetõttu ei saa erandit teha, isegi kui taotluses palutaks teha erandit direktiivi 2009/72/EÜ III peatüki sätetest muudele kui traditsioonilistele elektrijaamadele, kuna selle kohta ei esitatud põhjendusi. |
| --- | --- |

(58)

Seetõttu ei saa erandit teha, isegi kui taotluses palutaks teha erandit direktiivi 2009/72/EÜ III peatüki sätetest muudele kui traditsioonilistele elektrijaamadele, kuna selle kohta ei esitatud põhjendusi.

4.3.4.   Erandit olemasoleva võimsuse ümberkorraldamise, suurendamise ja laiendamise lubamiseks saab teha.

| (59) | Arvestades eeltoodud ulatuslikke probleeme tavapäraste elektrijaamade haldamisel väikestes eraldatud võrkudes, saab teha erandit olemasoleva traditsioonilise võimsuse lubamiseks ulatuses, mis hõlmab olemasoleva traditsioonilise võimsuse ümberkorraldamist, uuendamist ja laiendamist. Sellise loa saab anda otse PPC-le. |
| --- | --- |

(59)

Arvestades eeltoodud ulatuslikke probleeme tavapäraste elektrijaamade haldamisel väikestes eraldatud võrkudes, saab teha erandit olemasoleva traditsioonilise võimsuse lubamiseks ulatuses, mis hõlmab olemasoleva traditsioonilise võimsuse ümberkorraldamist, uuendamist ja laiendamist. Sellise loa saab anda otse PPC-le.

| (60) | Kõnealuse erandi tähenduses






  a) | hõlmab olemasolev tavapärane tootmisvõimsus projekte selliste tavapäraste tootmisvõimsuste ehitamiseks, milleks ERA on juba tegevusloa väljastanud ning seda luba ei ole käesoleva otsuse jõustumise kuupäevaks tühistatud; |
| --- | --- | --- |

(60)

Kõnealuse erandi tähenduses

a)

hõlmab olemasolev tavapärane tootmisvõimsus projekte selliste tavapäraste tootmisvõimsuste ehitamiseks, milleks ERA on juba tegevusloa väljastanud ning seda luba ei ole käesoleva otsuse jõustumise kuupäevaks tühistatud;

| b) | käsitletakse olemasoleva tootmiskoha peamise tootmisvõimsuse täielikku lammutamist ja asendamist uue elektritootmisrajatisega uue võimsuse ehitamisena; |
| --- | --- |

b)

käsitletakse olemasoleva tootmiskoha peamise tootmisvõimsuse täielikku lammutamist ja asendamist uue elektritootmisrajatisega uue võimsuse ehitamisena;

| c) | käsitletakse ajutise tootmisvõimsuse rajamist olemasoleva võimsuse piirkonda olemasoleva võimsuse laiendamisena. |
| --- | --- |

c)

käsitletakse ajutise tootmisvõimsuse rajamist olemasoleva võimsuse piirkonda olemasoleva võimsuse laiendamisena.

| (61) | Siiski ei ole alust teha erandit direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest ja nõuetest, mille kohaselt antakse PPC-le luba. |
| --- | --- |

(61)

Siiski ei ole alust teha erandit direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidest ja nõuetest, mille kohaselt antakse PPC-le luba.

| (62) | Lisaks sellele, juhul kui erand tehakse otse PPC-le, on tähtis, et tingimustes sätestatakse aeg, mille jooksul peab loa saanud tavapärane elektrijaam olema täielikult kasutusvalmis, ning lisatakse ka sätted, millega tagatakse selliste kohustuste täielik ja tulemuslik täitmine. Otsese loa aegumisel on ainuüksi ERA-l õigus seda pikendada, kuid ainult juhul, kui see on aegunud põhjustel, mis on PPC kontrolli alt täielikult väljas. Aegumise korral peab ERA korraldama loaprotseduuri, mis vastab täielikult direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 lõikele 1, millega kaasatakse kolmandad isikud. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks sellele, juhul kui erand tehakse otse PPC-le, on tähtis, et tingimustes sätestatakse aeg, mille jooksul peab loa saanud tavapärane elektrijaam olema täielikult kasutusvalmis, ning lisatakse ka sätted, millega tagatakse selliste kohustuste täielik ja tulemuslik täitmine. Otsese loa aegumisel on ainuüksi ERA-l õigus seda pikendada, kuid ainult juhul, kui see on aegunud põhjustel, mis on PPC kontrolli alt täielikult väljas. Aegumise korral peab ERA korraldama loaprotseduuri, mis vastab täielikult direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 lõikele 1, millega kaasatakse kolmandad isikud.

4.3.5.   Erand ei hõlma pakkumismenetlusi uute võimsuste leidmiseks.

| (63) | Pakkumismenetlus direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 tähenduses puudutab võimsust, mida tuleb veel ehitada ja milleks luba saada ning mis seetõttu kujutab endast uut võimsust. |
| --- | --- |

(63)

Pakkumismenetlus direktiivi 2009/72/EÜ artikli 8 tähenduses puudutab võimsust, mida tuleb veel ehitada ja milleks luba saada ning mis seetõttu kujutab endast uut võimsust.

| (64) | Juba eelnevalt sätestatud põhjustel ei saa direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõike 1 kohaselt teha erandit uuele võimsusele. |
| --- | --- |

(64)

Juba eelnevalt sätestatud põhjustel ei saa direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõike 1 kohaselt teha erandit uuele võimsusele.

4.4.   DIREKTIIVI VIII PEATÜKIST TAOTLETUD ERANDI HINDAMINE

4.4.1.   Erand VIII peatüki sätetest ei hõlma artiklit 32 kolmandate isikute juurdepääsu kohta.

| (65) | Taotlus puudutab erandit direktiivi 2009/72/EÜ VIII peatükist ja seega võib arvata, et see sisaldab ka erandi taotlemist kolmandate isikute juurdepääsu käsitleva artikli 32 sätetest. |
| --- | --- |

(65)

Taotlus puudutab erandit direktiivi 2009/72/EÜ VIII peatükist ja seega võib arvata, et see sisaldab ka erandi taotlemist kolmandate isikute juurdepääsu käsitleva artikli 32 sätetest.

| (66) | Taotluses ei täpsustata, kas taotletud erand hõlmab ka direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 32, samuti ei esitata ühtegi põhjendust sellise erandi tegemiseks. Selle asemel kohustatakse seadusega 4001/2011 ja ühendamata saarte eeskirjadega DEDDIEt tagama kolmandate isikute mittediskrimineeriva juurdepääsu jaotusvõrgule, mida haldab DEDDIE (nt seaduse 4001/2011 artikkel 127). Seega ei saa sellist erandit teha. |
| --- | --- |

(66)

Taotluses ei täpsustata, kas taotletud erand hõlmab ka direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 32, samuti ei esitata ühtegi põhjendust sellise erandi tegemiseks. Selle asemel kohustatakse seadusega 4001/2011 ja ühendamata saarte eeskirjadega DEDDIEt tagama kolmandate isikute mittediskrimineeriva juurdepääsu jaotusvõrgule, mida haldab DEDDIE (nt seaduse 4001/2011 artikkel 127). Seega ei saa sellist erandit teha.

4.4.2.   Erand artiklist 33 turu avanemise ja vastastikkuse kohta

4.4.2.1.   Alus teha püsiv erand direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 33 puudub.

| (67) | Taotluses väidetakse sisuliselt, et PPC peaks jääma ainsaks tarnijaks, kellel on tegevusluba teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele elektrienergiat tarnida, kuna üliväikeste eraldatud võrkude elektrituru haldamiseks ja seireks ning kolmandatele isikutele turu avanemiseks vajaliku taristu väljaarendamisega kaasnevad ühendamata saarte turuosalisele tegevuskulud, mis kaaluvad üles turu avanemisest saadava tulu tarbijatele. |
| --- | --- |

(67)

Taotluses väidetakse sisuliselt, et PPC peaks jääma ainsaks tarnijaks, kellel on tegevusluba teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele elektrienergiat tarnida, kuna üliväikeste eraldatud võrkude elektrituru haldamiseks ja seireks ning kolmandatele isikutele turu avanemiseks vajaliku taristu väljaarendamisega kaasnevad ühendamata saarte turuosalisele tegevuskulud, mis kaaluvad üles turu avanemisest saadava tulu tarbijatele.

| (68) | Nagu ERA arvamusest ilmneb, on teiste võrkudega ühendamata saartele rajatud taristu eesmärk tagada, et ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmist juhitakse vastavalt olemasolevatele õigusaktidele läbipaistval, kontrollitaval ja mittediskrimineerival viisil. Lisaks on taristu nõutav ühendamata saarte eraldatud võrkude tehniliseks ja majanduslikuks haldamiseks. Seega, kuna taristu on igal juhul vajalik nende nõuete täitmiseks, olenemata teiste võrkudega ühendamata saartel tegutsemiseks loa saanud tarnijate arvust, ei suurenda turu avanemine taristu maksumust. |
| --- | --- |

(68)

Nagu ERA arvamusest ilmneb, on teiste võrkudega ühendamata saartele rajatud taristu eesmärk tagada, et ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmist juhitakse vastavalt olemasolevatele õigusaktidele läbipaistval, kontrollitaval ja mittediskrimineerival viisil. Lisaks on taristu nõutav ühendamata saarte eraldatud võrkude tehniliseks ja majanduslikuks haldamiseks. Seega, kuna taristu on igal juhul vajalik nende nõuete täitmiseks, olenemata teiste võrkudega ühendamata saartel tegutsemiseks loa saanud tarnijate arvust, ei suurenda turu avanemine taristu maksumust.

| (69) | Isegi kui sarnane taristu on nõutav, ei ole turu avanemine loomupäraselt seotud ühendamata saarte eraldatud võrkude tehnilise haldamisega ega ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmisega, kuna puudub põhjuslik seos ühelt poolt kõnealuste eraldatud võrkude tehnilise ja majandusliku haldamise ning ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise vahel vastavalt asjaomastele õigusnõuetele ning teiselt poolt küsimuse vahel, kas ühel või mitmel tarnijal on tegevusluba teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele elektrit tarnida. |
| --- | --- |

(69)

Isegi kui sarnane taristu on nõutav, ei ole turu avanemine loomupäraselt seotud ühendamata saarte eraldatud võrkude tehnilise haldamisega ega ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmisega, kuna puudub põhjuslik seos ühelt poolt kõnealuste eraldatud võrkude tehnilise ja majandusliku haldamise ning ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise vahel vastavalt asjaomastele õigusnõuetele ning teiselt poolt küsimuse vahel, kas ühel või mitmel tarnijal on tegevusluba teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele elektrit tarnida.

| (70) | On selge, et ühendamata saarte tootmiskulud, mis on vastastikku ühendatud võrgu tootmiskuludest suuremad, tuleb katta ühendamata saartel tegutsevatel tarnijatel, selleks tuleb avaliku teenindamise hüvitise vastav osa jagada ümber vastavalt nende tarbijatele toimuvale elektrimüügile. Igal juhul on vaja kindlaks määrata ühendamata saarte tootmiskulud, et määratleda ühendamata saarte avaliku teenindamise rahaline hüvitis, sõltumata sellest, kui palju tarnijaid ühendamata saartel tegutseb. |
| --- | --- |

(70)

On selge, et ühendamata saarte tootmiskulud, mis on vastastikku ühendatud võrgu tootmiskuludest suuremad, tuleb katta ühendamata saartel tegutsevatel tarnijatel, selleks tuleb avaliku teenindamise hüvitise vastav osa jagada ümber vastavalt nende tarbijatele toimuvale elektrimüügile. Igal juhul on vaja kindlaks määrata ühendamata saarte tootmiskulud, et määratleda ühendamata saarte avaliku teenindamise rahaline hüvitis, sõltumata sellest, kui palju tarnijaid ühendamata saartel tegutseb.

| (71) | Turu avamise ainus lisanõue on tarbijatele osutatud elektrimüügi raames avaliku teenindamise hüvitise ümberjagamine vastavalt iga tarnija müüdava elektri osale. Ka seonduvad tarbijaandmed, eeskätt mõõtmisandmed, on vajalikud, sõltumata sellest, kas ühel või enamal tarnijal on tegevusluba tarnida elektrit teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele. |
| --- | --- |

(71)

Turu avamise ainus lisanõue on tarbijatele osutatud elektrimüügi raames avaliku teenindamise hüvitise ümberjagamine vastavalt iga tarnija müüdava elektri osale. Ka seonduvad tarbijaandmed, eeskätt mõõtmisandmed, on vajalikud, sõltumata sellest, kas ühel või enamal tarnijal on tegevusluba tarnida elektrit teiste võrkudega ühendamata saarte tarbijatele.

| (72) | Seega on ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitise andmiseks tarnijatele tarvis üksnes suutlikkust viia tarbijate mõõtmisandmed kokku konkreetse tegevusluba omava tarnijaga; see on eeskätt haldusprotsess, mis põhineb teabel, mida kogutakse täies ulatuses või väga suures ulatuses olenemata sellest, kas teiste võrkudega ühendamata saarte turg on avatud või ei ole. Teiseks on see suutlikkus eelduseks mis tahes elektrienergia turu nõuetekohasele haldamisele. Selliseid kulusid ei saa seega pidada vastuvõetavaks põhjenduseks, miks tuleks turu avanemisel erand teha, kuna need ei puuduta ainult teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkude haldamist ega ole seotud ulatuslike probleemidega nende haldamisel. |
| --- | --- |

(72)

Seega on ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitise andmiseks tarnijatele tarvis üksnes suutlikkust viia tarbijate mõõtmisandmed kokku konkreetse tegevusluba omava tarnijaga; see on eeskätt haldusprotsess, mis põhineb teabel, mida kogutakse täies ulatuses või väga suures ulatuses olenemata sellest, kas teiste võrkudega ühendamata saarte turg on avatud või ei ole. Teiseks on see suutlikkus eelduseks mis tahes elektrienergia turu nõuetekohasele haldamisele. Selliseid kulusid ei saa seega pidada vastuvõetavaks põhjenduseks, miks tuleks turu avanemisel erand teha, kuna need ei puuduta ainult teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkude haldamist ega ole seotud ulatuslike probleemidega nende haldamisel.

| (73) | Oluline on märkida, et registrite koostamine mõõtmisandmete kokkuviimiseks tarnijatega on osa rajatavast taristust. Kui kavandatud taristu rajamine täies ulatuses hõlbustab eraldatud elektrivõrkude optimaalset haldamist, siis sellega seotud investeeringute täielik lõpuleviimine ei ole turu avanemiseks hädavajalik tingimus. |
| --- | --- |

(73)

Oluline on märkida, et registrite koostamine mõõtmisandmete kokkuviimiseks tarnijatega on osa rajatavast taristust. Kui kavandatud taristu rajamine täies ulatuses hõlbustab eraldatud elektrivõrkude optimaalset haldamist, siis sellega seotud investeeringute täielik lõpuleviimine ei ole turu avanemiseks hädavajalik tingimus.

| (74) | Asjaolu, et aastakeskmise muutuva tootmismaksumuse väärtus võib ühendamata saarte lõikes olla väga erinev, on ebaoluline. Isegi siis, kui seda tõendatakse, puudutab selline varieeruvus elektritootmise hinda ühendamata saarte eraldatud võrkudes. Selle summa kindlaksmääramine on nõutav juba ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise juhtimiseks vastavalt õigusnõuetele ning lisaks ei mõjuta seda mingil viisil ühendamata saartel asuvatele tarbijatele elektri tarnimiseks loa saanud tarnijate arv. Lisaks sellele, arvestades et ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise juhtimise aluseks on juba iga eraldatud võrku eraldi käsitlev igakuine süsteem, on keeruline kujutleda, et suur aastane varieeruvus teiste võrkudega ühendamata saarel võib põhjustada tõsiseid probleeme. |
| --- | --- |

(74)

Asjaolu, et aastakeskmise muutuva tootmismaksumuse väärtus võib ühendamata saarte lõikes olla väga erinev, on ebaoluline. Isegi siis, kui seda tõendatakse, puudutab selline varieeruvus elektritootmise hinda ühendamata saarte eraldatud võrkudes. Selle summa kindlaksmääramine on nõutav juba ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise juhtimiseks vastavalt õigusnõuetele ning lisaks ei mõjuta seda mingil viisil ühendamata saartel asuvatele tarbijatele elektri tarnimiseks loa saanud tarnijate arv. Lisaks sellele, arvestades et ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmise juhtimise aluseks on juba iga eraldatud võrku eraldi käsitlev igakuine süsteem, on keeruline kujutleda, et suur aastane varieeruvus teiste võrkudega ühendamata saarel võib põhjustada tõsiseid probleeme.

| (75) | Eelnevast järeldub, et ühendamata saartel asuvatele klientidele elektri tarnimiseks tegevusluba omavate tarnijate arv ei ole loomupäraselt seotud eraldatud võrkude tehnilise ja majandusliku haldamisega ega ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmisega vastavalt asjaomastele õigusnõuetele. |
| --- | --- |

(75)

Eelnevast järeldub, et ühendamata saartel asuvatele klientidele elektri tarnimiseks tegevusluba omavate tarnijate arv ei ole loomupäraselt seotud eraldatud võrkude tehnilise ja majandusliku haldamisega ega ühendamata saarte avaliku teenindamise kohustuse täitmisega vastavalt asjaomastele õigusnõuetele.

| (76) | Lisaks tuleb märkida, et turu avanemisega kaasneb kasu, mis kaalub üles turu avanemise võimalikud kulud. Nagu ERA märgib, võivad ühendamata saarte alternatiivsed tarnijad tuua ühendamata saartel asuvatele klientidele täiendavat märgatavat kasu, täiendades elektri tarnimisega teiste teenuste osutamist. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks tuleb märkida, et turu avanemisega kaasneb kasu, mis kaalub üles turu avanemise võimalikud kulud. Nagu ERA märgib, võivad ühendamata saarte alternatiivsed tarnijad tuua ühendamata saartel asuvatele klientidele täiendavat märgatavat kasu, täiendades elektri tarnimisega teiste teenuste osutamist.

| (77) | Seetõttu ei saa rahuldada taotlust püsiva erandi tegemiseks artiklist 33. |
| --- | --- |

(77)

Seetõttu ei saa rahuldada taotlust püsiva erandi tegemiseks artiklist 33.

4.4.2.2.   Piiratud kestusega erandi tegemine eraldatud võrgule direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 33.

| (78) | Eelnevat arvestades tuleb tunnistada, et turu avanemine nõuab praktilist korraldamist, et ühendamata saarte eraldatud võrke saaks hallata täielikus vastavuses ühendamata saarte eeskirjadega. Turu avanemisega seotud praktilised probleemid võivad olla nt mõõtmiste ja mõõtmisandmete tarnijatega kokkuviimiseks nõutavate registrite puudumine või asjaolu, et optimaalne taristu ei ole veel paigas. Seda aluseks võttes võib vaadelda ajaliselt piiratud erandi tegemist direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 33. |
| --- | --- |

(78)

Eelnevat arvestades tuleb tunnistada, et turu avanemine nõuab praktilist korraldamist, et ühendamata saarte eraldatud võrke saaks hallata täielikus vastavuses ühendamata saarte eeskirjadega. Turu avanemisega seotud praktilised probleemid võivad olla nt mõõtmiste ja mõõtmisandmete tarnijatega kokkuviimiseks nõutavate registrite puudumine või asjaolu, et optimaalne taristu ei ole veel paigas. Seda aluseks võttes võib vaadelda ajaliselt piiratud erandi tegemist direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 33.

| (79) | Sellise VIII peatükist tehtava erandi kestuse hindamisel tuleb arvesse võtta järgmist kaht kaalutlust:






  a) | nagu juba välja toodud, on turu avanemise võimaldamiseks ühendamata saartel kõige olulisem nõue registri olemasolu ühendamata saarte kohta, mis võimaldaks viia mõõtmisandmed konkreetse tarnijaga kokku. Ühendamata saarte eeskirjade artikli 327 lõikes 4 sätestatakse, et selleks nõutav register peab valmima hiljemalt kaks aastat pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist. Registri olemasolu on turu avanemiseks praktiliselt vajalik tingimus; |
| --- | --- | --- |

(79)

Sellise VIII peatükist tehtava erandi kestuse hindamisel tuleb arvesse võtta järgmist kaht kaalutlust:

a)

nagu juba välja toodud, on turu avanemise võimaldamiseks ühendamata saartel kõige olulisem nõue registri olemasolu ühendamata saarte kohta, mis võimaldaks viia mõõtmisandmed konkreetse tarnijaga kokku. Ühendamata saarte eeskirjade artikli 327 lõikes 4 sätestatakse, et selleks nõutav register peab valmima hiljemalt kaks aastat pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist. Registri olemasolu on turu avanemiseks praktiliselt vajalik tingimus;

| b) | teiste võrkudega ühendamata saartele rajatavasse taristusse investeerimise kava täielik lõpuleviimine hõlbustaks kindlasti ühendamata saarte turu avanemise haldamist praktikas. See ei ole siiski hädavajalik nõue. Ühendamata saarte eeskirjade artikli 237 lõikes 7 sätestatakse ajakava, mille kohaselt peavad kõik praegused teiste võrkudega ühendamata saared olema varustatud ühendamata saartele rajatava täiendava taristuga hiljemalt viis aastat pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist. |
| --- | --- |

b)

teiste võrkudega ühendamata saartele rajatavasse taristusse investeerimise kava täielik lõpuleviimine hõlbustaks kindlasti ühendamata saarte turu avanemise haldamist praktikas. See ei ole siiski hädavajalik nõue. Ühendamata saarte eeskirjade artikli 237 lõikes 7 sätestatakse ajakava, mille kohaselt peavad kõik praegused teiste võrkudega ühendamata saared olema varustatud ühendamata saartele rajatava täiendava taristuga hiljemalt viis aastat pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist.

| (80) | Seega tuleks turu avanemise erand teha vähemalt kaheks aastaks pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist, st kuni 17. veebruarini 2016, et võidaks luua registrid, mis on turu avanemiseks hädavajalik nõue. Kuna taristu peab olema täies ulatuses valminud hiljemalt viis aastat pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist, tuleks erandi kehtivust igal juhul piirata viie aastani pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist, st kuni 17. veebruarini 2019 iga teiste võrkudega ühendamata saare eraldatud võrgu puhul. Kuna erandit saab põhjendada ainult juhul, kui turu avanemisega on seosetud ulatuslikud ja tõsised probleemid, mis on otseselt tingitud teiste võrkudega ühendamata saarte taristusse investeerimise kava täitmatajätmisest, tuleks korrapäraselt kontrollida, kas sellised probleemid antud ühendamata saare eraldatud võrgus jätkuvalt esinevad. Sellise kontrolli puhul tuleks võrdlusalusena kasutada DEDDIE investeerimiskava ühendamata saartele nõutava taristu rajamiseks, mille on heaks kiitnud Kreeka ametiasutused. Kava koostamine tuleks seega lõpule viia ja kava heaks kiita 17. veebruariks 2015. |
| --- | --- |

(80)

Seega tuleks turu avanemise erand teha vähemalt kaheks aastaks pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist, st kuni 17. veebruarini 2016, et võidaks luua registrid, mis on turu avanemiseks hädavajalik nõue. Kuna taristu peab olema täies ulatuses valminud hiljemalt viis aastat pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist, tuleks erandi kehtivust igal juhul piirata viie aastani pärast ühendamata saarte eeskirjade jõustumist, st kuni 17. veebruarini 2019 iga teiste võrkudega ühendamata saare eraldatud võrgu puhul. Kuna erandit saab põhjendada ainult juhul, kui turu avanemisega on seosetud ulatuslikud ja tõsised probleemid, mis on otseselt tingitud teiste võrkudega ühendamata saarte taristusse investeerimise kava täitmatajätmisest, tuleks korrapäraselt kontrollida, kas sellised probleemid antud ühendamata saare eraldatud võrgus jätkuvalt esinevad. Sellise kontrolli puhul tuleks võrdlusalusena kasutada DEDDIE investeerimiskava ühendamata saartele nõutava taristu rajamiseks, mille on heaks kiitnud Kreeka ametiasutused. Kava koostamine tuleks seega lõpule viia ja kava heaks kiita 17. veebruariks 2015.

| (81) | Et turu avanemisega asjatult ei viivitataks, peaks ERA heaks kiitma DEDDIE taristusse investeerimise kava ning selles tuleks esmatähtsaks pidada Kreeta ja Rhodose eraldatud võrke, kuna need on kõige suurema rahvaarvuga ühendamata saared. |
| --- | --- |

(81)

Et turu avanemisega asjatult ei viivitataks, peaks ERA heaks kiitma DEDDIE taristusse investeerimise kava ning selles tuleks esmatähtsaks pidada Kreeta ja Rhodose eraldatud võrke, kuna need on kõige suurema rahvaarvuga ühendamata saared.

| (82) | Alates 17. veebruarist 2016 ja pärast seda igal aastal kuni 17. veebruarini 2019 peab DEDDIE koostama aruande, mille ERA peab heaks kiitma ja milles täpsustatakse põhjused, miks turu avanemine ei ole antud ühendamata saare eraldatud võrgus veel aset leidnud. Aruanne tuleks avaldada ja sellest Euroopa Komisjonile teatada. |
| --- | --- |

(82)

Alates 17. veebruarist 2016 ja pärast seda igal aastal kuni 17. veebruarini 2019 peab DEDDIE koostama aruande, mille ERA peab heaks kiitma ja milles täpsustatakse põhjused, miks turu avanemine ei ole antud ühendamata saare eraldatud võrgus veel aset leidnud. Aruanne tuleks avaldada ja sellest Euroopa Komisjonile teatada.

4.4.3.   Erand VIII peatüki sätetest ei kehti artiklile 34.

| (83) | Taotlus puudutab erandit direktiivi 2009/72/EÜ VIII peatükist ja seega võib järeldada, et see hõlmab ka erandi taotlemist artikli 34 sätetest otseliinide kohta direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 15 tähenduses. |
| --- | --- |

(83)

Taotlus puudutab erandit direktiivi 2009/72/EÜ VIII peatükist ja seega võib järeldada, et see hõlmab ka erandi taotlemist artikli 34 sätetest otseliinide kohta direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõike 15 tähenduses.

| (84) | Taotluses ei täpsustata, kas taotletud erand hõlmab ka direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 34. |
| --- | --- |

(84)

Taotluses ei täpsustata, kas taotletud erand hõlmab ka direktiivi 2009/72/EÜ artiklit 34.

| (85) | Seetõttu ei saa erandit teha, isegi kui taotluses soovitakse teha erandit direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 34, kuna selle kohta ei ole esitatud põhjendusi. |
| --- | --- |

(85)

Seetõttu ei saa erandit teha, isegi kui taotluses soovitakse teha erandit direktiivi 2009/72/EÜ artiklist 34, kuna selle kohta ei ole esitatud põhjendusi.

4.4.4.   Võrkudevahelised ühendused — taotlus erandi tegemiseks III ja VIII peatükist.

| (86) | Praegune erand puudutab üliväikesi eraldatud võrke, mida kirjeldab täpselt asjaolu, et nad ei ole või väikeste eraldatud võrkude puhul on ainult väga väheses ulatuses teiste elektrivõrkudega vastastikku ühendatud. |
| --- | --- |

(86)

Praegune erand puudutab üliväikesi eraldatud võrke, mida kirjeldab täpselt asjaolu, et nad ei ole või väikeste eraldatud võrkude puhul on ainult väga väheses ulatuses teiste elektrivõrkudega vastastikku ühendatud.

| (87) | Sellest hoolimata






  a) | peaks Küklaadide saarte vastastikune ühendus valmima vastavalt Kreeka põhivõrguettevõtja, sõltumatu ülekandevõrguettevõtja ADMIE S.A (edaspidi „ADMIE”) hiljuti heakskiidu saanud kümne aasta arengukavale eelduste kohaselt 2018. aastaks kolmes järgus, kusjuures teatud Küklaadide saared ühendatakse Kreeka vastastikku ühendatud võrguga tükk aega enne seda kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

(87)

Sellest hoolimata

a)

peaks Küklaadide saarte vastastikune ühendus valmima vastavalt Kreeka põhivõrguettevõtja, sõltumatu ülekandevõrguettevõtja ADMIE S.A (edaspidi „ADMIE”) hiljuti heakskiidu saanud kümne aasta arengukavale eelduste kohaselt 2018. aastaks kolmes järgus, kusjuures teatud Küklaadide saared ühendatakse Kreeka vastastikku ühendatud võrguga tükk aega enne seda kuupäeva;

| b) | valmib ka vastastikune ühendus Kreetaga eeldatavasti 2020. aastaks. Projekti esimese kolme aasta asjakohased osad on lisatud ADMIE 2013. aastal heaks kiidetud kümne aasta arengukavasse. Lõplik kava tuleb lisada 2014. aastal heakskiidetavasse kümneaastasesse arengukavasse. |
| --- | --- |

b)

valmib ka vastastikune ühendus Kreetaga eeldatavasti 2020. aastaks. Projekti esimese kolme aasta asjakohased osad on lisatud ADMIE 2013. aastal heaks kiidetud kümne aasta arengukavasse. Lõplik kava tuleb lisada 2014. aastal heakskiidetavasse kümneaastasesse arengukavasse.

| (88) | Vaja on selgesõnaliselt sätestada, et kõnealune erand konkreetsele eraldatud võrgule kaotab automaatselt kehtivuse niipea, kui vastastikune ühendus selle eraldatud võrgu ja Kreeka vastastikku ühendatud võrgu vahel on täielikult kasutusvalmis. |
| --- | --- |

(88)

Vaja on selgesõnaliselt sätestada, et kõnealune erand konkreetsele eraldatud võrgule kaotab automaatselt kehtivuse niipea, kui vastastikune ühendus selle eraldatud võrgu ja Kreeka vastastikku ühendatud võrgu vahel on täielikult kasutusvalmis.

| (89) | Ehkki DEDDIE on PPCst õiguslikult ja funktsionaalselt eraldatud, on selle omanik 100 % ulatuses PPC. Vastupidiselt jaotusvõrguettevõtjale direktiivi 2009/72/EÜ tähenduses, on DEDDIE-l ka ulatuslikud ülesanded seoses ühendamata saarte eraldatud võrkude haldamisega ning elektritootmisega ühendamata saartel, sealhulgas PPC omandis oleva tavapärase tootmisvõimsusega ja seega selle majandusliku tasustamisega. Nagu eelpool sätestatud, mõjutab vastastikune ühendus ühendamata saarte eraldatud võrkudesse praeguseks rajatud tavapäraste elektrijaamade majanduslikku elujõulisust. |
| --- | --- |

(89)

Ehkki DEDDIE on PPCst õiguslikult ja funktsionaalselt eraldatud, on selle omanik 100 % ulatuses PPC. Vastupidiselt jaotusvõrguettevõtjale direktiivi 2009/72/EÜ tähenduses, on DEDDIE-l ka ulatuslikud ülesanded seoses ühendamata saarte eraldatud võrkude haldamisega ning elektritootmisega ühendamata saartel, sealhulgas PPC omandis oleva tavapärase tootmisvõimsusega ja seega selle majandusliku tasustamisega. Nagu eelpool sätestatud, mõjutab vastastikune ühendus ühendamata saarte eraldatud võrkudesse praeguseks rajatud tavapäraste elektrijaamade majanduslikku elujõulisust.

| (90) | Erandeid tuleks teha ainult siis, kui need on proportsionaalsed ning piirduvad rangelt hädavajalikuga. Seepärast on vajalik tagada selged stiimulid ja läbipaistvus seoses otsustega, kas ühendamata saarte eraldatud võrgud vastastikku ühendada. |
| --- | --- |

(90)

Erandeid tuleks teha ainult siis, kui need on proportsionaalsed ning piirduvad rangelt hädavajalikuga. Seepärast on vajalik tagada selged stiimulid ja läbipaistvus seoses otsustega, kas ühendamata saarte eraldatud võrgud vastastikku ühendada.

| (91) | Seaduse 4001/2011 artiklis 108 sätestatakse:
  „ADMIE SA esitab ERA-le iga aasta 31. märtsiks Kreeka elektri põhivõrgu kümne aasta arengukava. [---] Kreeka elektri põhivõrgu kümne aasta arengukava peab eeskätt [---] c) sätestama oluliste elektrienergia edastamise tööde tehnilise ja rahalise kulutõhususe uuringu [---], eriti [---] saarte ja põhivõrgu vaheliste ühenduste kohta, sealhulgas kõigi investeerimisprojektide ajakava, hinnangulise rahavoo ja rahastamisnõuete kohta.” |
| --- | --- |

(91)

Seaduse 4001/2011 artiklis 108 sätestatakse:

„ADMIE SA esitab ERA-le iga aasta 31. märtsiks Kreeka elektri põhivõrgu kümne aasta arengukava. [---] Kreeka elektri põhivõrgu kümne aasta arengukava peab eeskätt [---] c) sätestama oluliste elektrienergia edastamise tööde tehnilise ja rahalise kulutõhususe uuringu [---], eriti [---] saarte ja põhivõrgu vaheliste ühenduste kohta, sealhulgas kõigi investeerimisprojektide ajakava, hinnangulise rahavoo ja rahastamisnõuete kohta.”

| (92) | Et tagada selged stiimulid ja läbipaistvus seoses otsustega, kas ühendamata saarte eraldatud võrgud vastastikku ühendada, peavad Kreeka ametiasutused tagama, et






  a) | ühendamata saare konkreetses eraldatud võrgus olemasoleva või uue tootmisvõimsuse jaoks loa andmisel või pakkumismenetluse korraldamisel kaaluvad ADMIE, DEDDIE ja ERA süstemaatiliselt alternatiivi ühendada eraldatud võrk, mille osa konkreetne ühendamata saar on. Sellisele olemasolevale või uuele tootmisvõimsusele loa andmisest tuleb keelduda, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine on kulutõhusam. Kulud peaksid hõlmama kõiki kulusid seoses eraldatud võrgus elektri tarnimisega lõpptarbijatele, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist; |
| --- | --- | --- |

(92)

Et tagada selged stiimulid ja läbipaistvus seoses otsustega, kas ühendamata saarte eraldatud võrgud vastastikku ühendada, peavad Kreeka ametiasutused tagama, et

a)

ühendamata saare konkreetses eraldatud võrgus olemasoleva või uue tootmisvõimsuse jaoks loa andmisel või pakkumismenetluse korraldamisel kaaluvad ADMIE, DEDDIE ja ERA süstemaatiliselt alternatiivi ühendada eraldatud võrk, mille osa konkreetne ühendamata saar on. Sellisele olemasolevale või uuele tootmisvõimsusele loa andmisest tuleb keelduda, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine on kulutõhusam. Kulud peaksid hõlmama kõiki kulusid seoses eraldatud võrgus elektri tarnimisega lõpptarbijatele, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist;

| b) | seaduse 4001/2011 artikli 108 kohases ADMIE oluliste elektrienergia edastamise tööde kulutõhususuuringus võetakse arvesse ainult võrguühendusse investeerimise ja selle tõhusa haldamise kulusid. Eeskätt ei tohiks uuringus arvesse võtta ühendamata saartele juba rajatud tavapäraste elektrijaamade kaotatud tulu või väärtuse langust; |
| --- | --- |

b)

seaduse 4001/2011 artikli 108 kohases ADMIE oluliste elektrienergia edastamise tööde kulutõhususuuringus võetakse arvesse ainult võrguühendusse investeerimise ja selle tõhusa haldamise kulusid. Eeskätt ei tohiks uuringus arvesse võtta ühendamata saartele juba rajatud tavapäraste elektrijaamade kaotatud tulu või väärtuse langust;

| c) | ERA avaldab seoses ADMIE kümne aasta investeerimiskavaga, nagu sätestatud seaduse 4001/2011 artiklis 108, iga ühendamata saarel asuva eraldatud võrgu üldkulud seoses elektri tarnimisega tarbijatele, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitise. Välja arvatud juhul, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine on kaasatud ADMIE seaduse 4001/2011 artikli 108 kohasesse kümne aasta investeerimiskavasse, nagu ERA on selle heaks kiitnud, korraldab ERA vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 22 lõike 7 punkti b sätetele kas omaalgatuslikult või kolmanda osapoole lihttaotluse alusel pakkumismenetluse üht või mitut ühendamata saare eraldatud võrku ühendava võrkudevahelise ühenduse ehitamiseks. Võrkudevaheline ühendus tuleb ehitada, kui selle ehitamine alandab üldkulusid, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist, seoses ühendamata saartel asuvatele tarbijatele elektri tarnimisega; |
| --- | --- |

c)

ERA avaldab seoses ADMIE kümne aasta investeerimiskavaga, nagu sätestatud seaduse 4001/2011 artiklis 108, iga ühendamata saarel asuva eraldatud võrgu üldkulud seoses elektri tarnimisega tarbijatele, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitise. Välja arvatud juhul, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine on kaasatud ADMIE seaduse 4001/2011 artikli 108 kohasesse kümne aasta investeerimiskavasse, nagu ERA on selle heaks kiitnud, korraldab ERA vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 22 lõike 7 punkti b sätetele kas omaalgatuslikult või kolmanda osapoole lihttaotluse alusel pakkumismenetluse üht või mitut ühendamata saare eraldatud võrku ühendava võrkudevahelise ühenduse ehitamiseks. Võrkudevaheline ühendus tuleb ehitada, kui selle ehitamine alandab üldkulusid, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist, seoses ühendamata saartel asuvatele tarbijatele elektri tarnimisega;

| d) | ERA määrab kindla tähtpäeva võrkudevahelise ühenduse valmimiseks. Kui võrkudevahelist ühendust ei ehitata või seda ei ehitata ERA määratud ajavahemikul, tuleb kulude vähendamata jäämise eest nõuda hüvitist. |
| --- | --- |

d)

ERA määrab kindla tähtpäeva võrkudevahelise ühenduse valmimiseks. Kui võrkudevahelist ühendust ei ehitata või seda ei ehitata ERA määratud ajavahemikul, tuleb kulude vähendamata jäämise eest nõuda hüvitist.

4.5.   KESTUS

| (93) | Faktid, mis on käesoleva erandi aluseks, tuleb üle vaadata, eriti pärast seda, kui teatud eraldatud võrkude vastastikku ühendamise kavad peavad valmis olema ning taristu rajamise tähtpäevad vastavalt ühendamata saarte eeskirjade artiklile 237 on möödunud. |
| --- | --- |

(93)

Faktid, mis on käesoleva erandi aluseks, tuleb üle vaadata, eriti pärast seda, kui teatud eraldatud võrkude vastastikku ühendamise kavad peavad valmis olema ning taristu rajamise tähtpäevad vastavalt ühendamata saarte eeskirjade artiklile 237 on möödunud.

| (94) | Seega kehtib iga erand 1. jaanuarini 2021. |
| --- | --- |

(94)

Seega kehtib iga erand 1. jaanuarini 2021.

4.6.   TAGASIULATUV MÕJU

| (95) | Nagu eelpool nimetatud, uuendati 17. jaanuari 2012. aasta taotlusega esialgset taotlust, mis esitati 2003. aastal. |
| --- | --- |

(95)

Nagu eelpool nimetatud, uuendati 17. jaanuari 2012. aasta taotlusega esialgset taotlust, mis esitati 2003. aastal.

| (96) | Direktiivi 2003/54/EÜ (mis tunnistati kehtetuks direktiiviga 2009/72/EÜ) artikli 26 lõikes 1 sätestati ka liikmesriikide võimalus taotleda erandit direktiivi teatud sätetest, juhul kui väikeste ja üliväikeste eraldatud võrkude toimimisel ilmnevad ulatuslikud probleemid. Vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 48 tõlgendatakse viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikele 1 viidetena direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1. |
| --- | --- |

(96)

Direktiivi 2003/54/EÜ (mis tunnistati kehtetuks direktiiviga 2009/72/EÜ) artikli 26 lõikes 1 sätestati ka liikmesriikide võimalus taotleda erandit direktiivi teatud sätetest, juhul kui väikeste ja üliväikeste eraldatud võrkude toimimisel ilmnevad ulatuslikud probleemid. Vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 48 tõlgendatakse viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikele 1 viidetena direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1.

| (97) | Direktiivi 2003/54/EÜ artikli 2 lõigetes 26 ja 27 kasutatud väikese eraldatud võrgu ja üliväikese eraldatud võrgu määratlused on samased direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõigetes 26 ja 27 kasutatud määratlustega. |
| --- | --- |

(97)

Direktiivi 2003/54/EÜ artikli 2 lõigetes 26 ja 27 kasutatud väikese eraldatud võrgu ja üliväikese eraldatud võrgu määratlused on samased direktiivi 2009/72/EÜ artikli 2 lõigetes 26 ja 27 kasutatud määratlustega.

| (98) | Mõlemad määratlused viitavad eraldatud võrkude elektrinõudlusele 1996. aastal, mis ei muutunud. Lisaks ei olnud Kreeta ühendatud Kreeka vastastikku ühendatud võrguga ei 2003. aastal, 2012. aastal ega ole seda ka hetkel, mil käesolev erand jõustub. |
| --- | --- |

(98)

Mõlemad määratlused viitavad eraldatud võrkude elektrinõudlusele 1996. aastal, mis ei muutunud. Lisaks ei olnud Kreeta ühendatud Kreeka vastastikku ühendatud võrguga ei 2003. aastal, 2012. aastal ega ole seda ka hetkel, mil käesolev erand jõustub.

| (99) | Kõik üliväikesed ja väikesed elektrivõrgud, mis kvalifitseeruvad käesolevas taotluses üliväikesteks ja väikesteks eraldatud võrkudeks, kvalifitseerusid seega selleks ka esialgse taotluse tegemise ajal ja kvalifitseeruvad ka ajal, kui käesolev otsus erandi tegemise kohta jõustub. |
| --- | --- |

(99)

Kõik üliväikesed ja väikesed elektrivõrgud, mis kvalifitseeruvad käesolevas taotluses üliväikesteks ja väikesteks eraldatud võrkudeks, kvalifitseerusid seega selleks ka esialgse taotluse tegemise ajal ja kvalifitseeruvad ka ajal, kui käesolev otsus erandi tegemise kohta jõustub.

| (100) | Seega ei ole seoses väikeste ja üliväikeste eraldatud võrkudega toimunud ühtegi õiguslikku ega faktilist muutust, mis võiks kvalifitseeruda erandiks direktiivi 2003/54/EÜ ja direktiivi 2009/72/EÜ raames. |
| --- | --- |

(100)

Seega ei ole seoses väikeste ja üliväikeste eraldatud võrkudega toimunud ühtegi õiguslikku ega faktilist muutust, mis võiks kvalifitseeruda erandiks direktiivi 2003/54/EÜ ja direktiivi 2009/72/EÜ raames.

| (101) | Direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikes 1 lubati teha erandit III peatükist, mille sätetes, nagu ka direktiivi 2009/72/EÜ III peatükis, käsitletakse uute võimsuste arendamise loaprotseduuri ja pakkumismenetlust uute võimsuste leidmiseks. |
| --- | --- |

(101)

Direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikes 1 lubati teha erandit III peatükist, mille sätetes, nagu ka direktiivi 2009/72/EÜ III peatükis, käsitletakse uute võimsuste arendamise loaprotseduuri ja pakkumismenetlust uute võimsuste leidmiseks.

| (102) | Direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikes 1 lubati teha erandit VII peatükist, mille sätetes nagu ka direktiivi 2009/72/EÜ VIII peatükis käsitletakse kolmandate isikute juurdepääsu, turu avanemist ja otseliine. |
| --- | --- |

(102)

Direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikes 1 lubati teha erandit VII peatükist, mille sätetes nagu ka direktiivi 2009/72/EÜ VIII peatükis käsitletakse kolmandate isikute juurdepääsu, turu avanemist ja otseliine.

| (103) | Kui komisjon oleks vastusena esialgsele taotlusele teinud erandi, oleks ta seda teinud samadel tingimustel nagu praeguse erandi puhul direktiivi 2009/72/EÜ alusel. |
| --- | --- |

(103)

Kui komisjon oleks vastusena esialgsele taotlusele teinud erandi, oleks ta seda teinud samadel tingimustel nagu praeguse erandi puhul direktiivi 2009/72/EÜ alusel.

| (104) | Lisaks ei ole 2003. aastast saadik toimunud muutusi tegelikes asjaoludes. Teiste võrkudega ühendamata saarte geograafiline olukord, ühendamata saarte eraldatud võrkudes asuvate elektrivõrkude haldamist mõjutavad majanduslikud tegurid ning ühendamata saarte eraldatud võrkudes asuvate traditsiooniliste elektrijaamade haldamise tagajärjel tekkivate ulatuslike probleemide iseloom ei ole 2003. aastast saadik sisuliselt muutunud. |
| --- | --- |

(104)

Lisaks ei ole 2003. aastast saadik toimunud muutusi tegelikes asjaoludes. Teiste võrkudega ühendamata saarte geograafiline olukord, ühendamata saarte eraldatud võrkudes asuvate elektrivõrkude haldamist mõjutavad majanduslikud tegurid ning ühendamata saarte eraldatud võrkudes asuvate traditsiooniliste elektrijaamade haldamise tagajärjel tekkivate ulatuslike probleemide iseloom ei ole 2003. aastast saadik sisuliselt muutunud.

| (105) | Esialgne taotlus on 2003. aastast saadik otsustamisel. Komisjoni tegevusetus ei tohiks Kreeka Vabariiki kahjustada. Kreeka Vabariik on täitnud oma kohustusi vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikele 1 ja direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1 ning esitanud nende artiklite raames igati põhjendatud eranditaotluse seoses teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkudega. |
| --- | --- |

(105)

Esialgne taotlus on 2003. aastast saadik otsustamisel. Komisjoni tegevusetus ei tohiks Kreeka Vabariiki kahjustada. Kreeka Vabariik on täitnud oma kohustusi vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artikli 26 lõikele 1 ja direktiivi 2009/72/EÜ artikli 44 lõikele 1 ning esitanud nende artiklite raames igati põhjendatud eranditaotluse seoses teiste võrkudega ühendamata saarte eraldatud võrkudega.

| (106) | Seepärast on kohane, et käesolev otsus erandi tegemise kohta jõustub alates esialgse taotluse teatavaks tegemisest, st 5. detsembrist 2003, |
| --- | --- |

(106)

Seepärast on kohane, et käesolev otsus erandi tegemise kohta jõustub alates esialgse taotluse teatavaks tegemisest, st 5. detsembrist 2003,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevat otsust kohaldatakse tabelis määratletud väikestele ja üliväikestele eraldatud võrkudele.

Käesolevas otsuses käsitletakse Kreetat väikese eraldatud võrguna, kõik teised eraldatud võrgud on üliväikesed eraldatud võrgud.

Artikkel 2

1.   Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 33 sätetest tehakse erand väikestele ja üliväikestele eraldatud võrkudele.

2.   Erand kehtib kas 17. veebruarini 2016 või taristu täies ulatuses rajamiseni vastavalt ühendamata saarte eeskirjade artikli 237 lõike 7 sätetele, olenevalt sellest, kumb neist jõuab kätte varem. Igal juhul kaotab erand kehtivuse 17. veebruaril 2019.

3.   Kreeka ametiasutused koostavad 17. veebruariks 2015 taristusse investeerimise kava vastavalt ühendamata saarte eeskirjade artikli 237 lõike 7 sätetele, täpsustades iga ühendamata saare eraldatud võrgu puhul eraldi, milliseks kuupäevaks taristu peab olema täies ulatuses rajatud. Kavas tuleb esmatähtsaks pidada Kreetat ja Rhodost.

4.   Alates 17. veebruarist 2016 ja pärast seda igal aastal kuni 17. veebruarini 2019 peavad Kreeka ametiasutused koostama aruande, milles täpsustatakse iga ühendamata saare eraldatud võrgu kohta järgmised andmed: a) kas turu avanemine on aset leidnud; b) milline on taristusse tehtavate investeeringute olukord võrreldes asjaomase kavaga; c) millised on jätkuvad ulatuslikud ja tõsised probleemid seoses turu avanemisega ning d) kas need probleemid on otseselt tingitud taristusse investeerimise kava täitmatajätmisest vastavalt ühendamata saarte eeskirjade artikli 237 lõike 7 sätetele.

Artikkel 3

1.   Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 lõike 1 sätetest tehakse erand, mille kohaselt saab loa üliväikeste eraldatud võrkude olemasoleva traditsioonilise võimsuse ümberkorraldamiseks, suurendamiseks ja laiendamiseks anda otse PPC-le.

2.   Kõnealuse erandi tähenduses

| a) | hõlmab olemasolev traditsiooniline tootmisvõimsus projekte selliste traditsiooniliste tootmisvõimsuste ümberkorraldamiseks, suurendamiseks ja laiendamiseks, milleks ERA on käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevaks juba kehtiva tegevusloa väljastanud; |
| --- | --- |

a)

hõlmab olemasolev traditsiooniline tootmisvõimsus projekte selliste traditsiooniliste tootmisvõimsuste ümberkorraldamiseks, suurendamiseks ja laiendamiseks, milleks ERA on käesoleva otsuse teatavaks tegemise kuupäevaks juba kehtiva tegevusloa väljastanud;

| b) | ei käsitleta olemasoleva tootmiskoha peamise tootmisvõimsuse täielikku lammutamist ja asendamist uue elektritootmisrajatisega mitte olemasoleva võimsusena, vaid uue võimsuse ehitamisena; |
| --- | --- |

b)

ei käsitleta olemasoleva tootmiskoha peamise tootmisvõimsuse täielikku lammutamist ja asendamist uue elektritootmisrajatisega mitte olemasoleva võimsusena, vaid uue võimsuse ehitamisena;

| c) | käsitletakse ajutise traditsioonilise tootmisvõimsuse rajamist olemasoleva võimsuse piirkonda olemasoleva võimsuse laiendamisena. |
| --- | --- |

c)

käsitletakse ajutise traditsioonilise tootmisvõimsuse rajamist olemasoleva võimsuse piirkonda olemasoleva võimsuse laiendamisena.

3.   Vastavalt esimesele lõikele antud loa aegumisel on ainuüksi ERA-l õigus seda pikendada, kuid ainult juhul, kui viivitused on tekkinud põhjustel, mis on täielikult PPC kontrolli alt väljas.

4.   Erand ei kehti enam esimese lõike kohaselt antud lubadele, mis on aegunud või tühistatud.

5.   Direktiivi 2009/72/EÜ artikli 7 kõiki teisi sätteid kohaldatakse jätkuvalt täies ulatuses.

6.   Kõnealune erand kehtib 1. jaanuarini 2021.

Artikkel 4

1.   Kui väikesed ja üliväikesed eraldatud võrgud ühendatakse vastastikku ühendatud võrguga, ei kehti neile enam käesoleva otsusega sätestatud erandid.

2.   Kreeka ametiasutused

| a) | peavad kaaluma ühendamata saare konkreetse eraldatud võrgu jaoks uue tootmisvõimsuse jaoks loa andmisel või pakkumismenetluse korraldamisel kavakindlalt alternatiivi ühendada eraldatud võrk, mille osa konkreetne ühendamata saar on. Uuele tootmisvõimsusele loa andmisest keeldutakse, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine on kulutõhusam. Kulud hõlmavad kõiki kulusid seoses eraldatud võrgus elektri tarnimisega lõpptarbijale, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist; |
| --- | --- |

a)

peavad kaaluma ühendamata saare konkreetse eraldatud võrgu jaoks uue tootmisvõimsuse jaoks loa andmisel või pakkumismenetluse korraldamisel kavakindlalt alternatiivi ühendada eraldatud võrk, mille osa konkreetne ühendamata saar on. Uuele tootmisvõimsusele loa andmisest keeldutakse, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine on kulutõhusam. Kulud hõlmavad kõiki kulusid seoses eraldatud võrgus elektri tarnimisega lõpptarbijale, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist;

| b) | peavad tagama, et ADMIE oluliste elektrienergia edastamise tööde kulutõhususuuringus, nagu sätestatud seaduse 4001/2011 artiklis 108, võetakse arvesse ainult kavandatud võrguühendusse investeerimise ja selle tõhusa haldamise kulusid. Uuringus ei võeta arvesse ühendamata saartele juba rajatud traditsiooniliste elektrijaamade kaotatud tulu või väärtuse langust; |
| --- | --- |

b)

peavad tagama, et ADMIE oluliste elektrienergia edastamise tööde kulutõhususuuringus, nagu sätestatud seaduse 4001/2011 artiklis 108, võetakse arvesse ainult kavandatud võrguühendusse investeerimise ja selle tõhusa haldamise kulusid. Uuringus ei võeta arvesse ühendamata saartele juba rajatud traditsiooniliste elektrijaamade kaotatud tulu või väärtuse langust;

| c) | peavad avaldama seoses ADMIE kümne aasta investeerimiskavaga, nagu sätestatud seaduse 4001/2011 artiklis 108, iga ühendamata saarel asuva eraldatud võrgu üldkulud seoses elektri tarnimisega tarbijatele, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitise. Kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine ei kuulu ERA heakskiidetud seaduse 4001/2011 artiklis 108 sätestatud ADMIE kümne aasta investeerimiskavasse, peavad Kreeka ametiasutused vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 22 lõike 7 punkti b sätetele kas omaalgatuslikult või kolmanda osapoole lihttaotluse alusel korraldama pakkumismenetluse üht või mitut ühendamata saare eraldatud võrku ühendava võrguühenduse ehitamiseks. Võrguühendus tuleb ehitada, kui sellega alandatakse üldkulusid, mis on seotud ühendamata saartel asuvatele tarbijatele elektri tarnimisega, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist; |
| --- | --- |

c)

peavad avaldama seoses ADMIE kümne aasta investeerimiskavaga, nagu sätestatud seaduse 4001/2011 artiklis 108, iga ühendamata saarel asuva eraldatud võrgu üldkulud seoses elektri tarnimisega tarbijatele, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitise. Kui võrkudevahelise ühenduse ehitamine ei kuulu ERA heakskiidetud seaduse 4001/2011 artiklis 108 sätestatud ADMIE kümne aasta investeerimiskavasse, peavad Kreeka ametiasutused vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artikli 22 lõike 7 punkti b sätetele kas omaalgatuslikult või kolmanda osapoole lihttaotluse alusel korraldama pakkumismenetluse üht või mitut ühendamata saare eraldatud võrku ühendava võrguühenduse ehitamiseks. Võrguühendus tuleb ehitada, kui sellega alandatakse üldkulusid, mis on seotud ühendamata saartel asuvatele tarbijatele elektri tarnimisega, sealhulgas ühendamata saarte avaliku teenindamise hüvitist;

| d) | peavad määrama kindla tähtpäeva võrkudevahelise ühenduse valmimiseks. Kui võrkudevahelist ühendust ei ehitata või seda ei ehitata valmis määratud ajavahemikul, peavad Kreeka ametiasutused nõudma teostamata kulude vähendamise eest hüvitist. |
| --- | --- |

d)

peavad määrama kindla tähtpäeva võrkudevahelise ühenduse valmimiseks. Kui võrkudevahelist ühendust ei ehitata või seda ei ehitata valmis määratud ajavahemikul, peavad Kreeka ametiasutused nõudma teostamata kulude vähendamise eest hüvitist.

Artikkel 5

Otsust kohaldatakse 5. detsembrist 2003.

Artikkel 6

Otsus on suunatud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 14. august 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Michel BARNIER

---

(1)  ELT L 211, 14.8.2009, lk 55.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/54/EÜ, 26. juuni 2003, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ (ELT L 176, 15.7.2003, lk 37).

2

(3)  Government Gazette 270/B/7.2.2014.

3

(4)  Seaduse 4067/2012 artiklis 36 nihutatakse lisakulude katmise koormus tarnijatelt tarbijatele. Selle artikli järgi kohaldatakse seda süsteemi kuni avaliku teenindamise kohustuse määramiseni seaduse 4001/2011 artikli 55 alusel ja pärast teiste võrkudega ühendamata saari puudutavate eeskirjade valmimist seaduse 4001/2011 artikli 130 alusel.

4

(5)  Government Gazette 2783/B/2.12.2011.

5

(6)  Arvestades Kreeka majanduskriiside erakorralisi tingimusi, on seda praegu vähendatud kõigi elektrijaamade puhul 37 protsendini ja soojuselektrijaamade puhul 42 protsendini.

6

(7)  Need arvud käivad pea kõigi eraldatud võrkude kohta 2012. aastal, mõnel üksikul juhul on kasutatud 2011. aasta andmeid, mis olid värskeimad kättesaadavad andmed.

7

---