# Uradni list L 223/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 223 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5729. julij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 223

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5729. julij 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 818/2014 z dne 24. julija 2014 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v območju NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 819/2014 z dne 24. julija 2014 o prepovedi ribolova na lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 820/2014 z dne 24. julija 2014 o prepovedi ribolova na lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah cone V s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 821/2014 z dne 28. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede podrobne ureditve prenosa in upravljanja prispevkov iz programov, poročanja o finančnih instrumentih, tehničnih značilnosti ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije ter sistema za beleženje in shranjevanje podatkov | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 822/2014 z dne 28. julija 2014 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2454/93 glede pravil o poreklu, ki se uporabljajo za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov, v zvezi s kolesi, ki se proizvajajo v Kambodži, za uporabo v okviru kumulacije delov koles s poreklom iz Malezije | 19 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 823/2014 z dne 28. julija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/504/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 25. julija 2014 o izvajanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede obrazca za zagotavljanje informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja v zvezi z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5180)

   (
  1
  ) | 25 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 818/2014 z dne 24. julija 2014 o prepovedi ribolova na rdečega okuna v območju NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 819/2014 z dne 24. julija 2014 o prepovedi ribolova na lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

3

*

Uredba Komisije (EU) št. 820/2014 z dne 24. julija 2014 o prepovedi ribolova na lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah cone V s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 821/2014 z dne 28. julija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede podrobne ureditve prenosa in upravljanja prispevkov iz programov, poročanja o finančnih instrumentih, tehničnih značilnosti ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije ter sistema za beleženje in shranjevanje podatkov

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 822/2014 z dne 28. julija 2014 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2454/93 glede pravil o poreklu, ki se uporabljajo za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov, v zvezi s kolesi, ki se proizvajajo v Kambodži, za uporabo v okviru kumulacije delov koles s poreklom iz Malezije

19

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 823/2014 z dne 28. julija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

SKLEPI

2014/504/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 25. julija 2014 o izvajanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede obrazca za zagotavljanje informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja v zvezi z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5180)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5180)

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 29.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/1

---

Uredba Komisije (EU) št. 818/2014

z dne 24. julija 2014

o prepovedi ribolova na rdečega okuna v območju NAFO 3M s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo Evropske unije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena vmesna kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo Evropske unije ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena vmesna kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati usmerjene ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati usmerjene ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državam članicam iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Usmerjene ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo držav članic iz Priloge k tej uredbi ali so v njih registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 18/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Evropska unija (vse države članice) |
| Stalež | RED/N3M |
| Vrsta | Rdeči okun (Sebastes spp.) |
| Območje | NAFO 3M |
| Datum zaprtja | 10.7.2014 |

Št.

18/TQ43

Država članica

Evropska unija (vse države članice)

Stalež

RED/N3M

Vrsta

Rdeči okun (Sebastes spp.)

Območje

NAFO 3M

Datum zaprtja

10.7.2014

---

| 29.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 819/2014

z dne 24. julija 2014

o prepovedi ribolova na lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah območij I in II s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 16/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | LIN/1/2. |
| Vrsta | Leng (Molva molva) |
| Območje | Vode Unije in mednarodne vode območij I in II |
| Datum zaprtja | 7.7.2014 |

Št.

16/TQ43

Država članica

Francija

Stalež

LIN/1/2.

Vrsta

Leng (Molva molva)

Območje

Vode Unije in mednarodne vode območij I in II

Datum zaprtja

7.7.2014

---

| 29.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 820/2014

z dne 24. julija 2014

o prepovedi ribolova na lenga v vodah Unije in mednarodnih vodah cone V s plovili, ki plujejo pod zastavo Francije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 17/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Francija |
| Stalež | LIN/05EI. |
| Vrsta | Leng (Molva molva) |
| Cona | Vode Unije in mednarodne vode cone V |
| Datum zaprtja | 7.7.2014 |

Št.

17/TQ43

Država članica

Francija

Stalež

LIN/05EI.

Vrsta

Leng (Molva molva)

Cona

Vode Unije in mednarodne vode cone V

Datum zaprtja

7.7.2014

---

| 29.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 821/2014

z dne 28. julija 2014

o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede podrobne ureditve prenosa in upravljanja prispevkov iz programov, poročanja o finančnih instrumentih, tehničnih značilnosti ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije ter sistema za beleženje in shranjevanje podatkov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006 (1), in zlasti člena 38(10), člena 46(3), člena 115(4) ter drugega pododstavka člena 125(8) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 215/2014 (2) vsebuje določbe, potrebne za pripravo programov. Zaradi zagotovitve izvajanja programov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, je treba določiti nadaljnje določbe za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013. Da se omogoči celovit pregled nad določbami ter dostop do njih, bi morale biti zadevne določbe vsebovane v enem izvedbenem aktu. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 215/2014 (2) vsebuje določbe, potrebne za pripravo programov. Zaradi zagotovitve izvajanja programov, ki se financirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, je treba določiti nadaljnje določbe za uporabo Uredbe (EU) št. 1303/2013. Da se omogoči celovit pregled nad določbami ter dostop do njih, bi morale biti zadevne določbe vsebovane v enem izvedbenem aktu.

| (2) | Za povečanje prilagodljivosti pri zbiranju podpore za finančne instrumente iz različnih virov, ki jih upravlja organ upravljanja na enega od načinov iz prvega pododstavka člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, je treba razjasniti ureditev prenosa in upravljanja prispevkov iz programov. Zlasti je treba razjasniti okoliščine, v katerih lahko finančni instrument prejme prispevke iz več kot enega programa ali več kot ene prednostne osi ali ukrepa iz istega programa, in pogoje, pod katerimi se lahko nacionalni javni ali zasebni prispevki za finančne instrumente na ravni končnih prejemnikov upoštevajo kot nacionalni viri sofinanciranja. |
| --- | --- |

(2)

Za povečanje prilagodljivosti pri zbiranju podpore za finančne instrumente iz različnih virov, ki jih upravlja organ upravljanja na enega od načinov iz prvega pododstavka člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, je treba razjasniti ureditev prenosa in upravljanja prispevkov iz programov. Zlasti je treba razjasniti okoliščine, v katerih lahko finančni instrument prejme prispevke iz več kot enega programa ali več kot ene prednostne osi ali ukrepa iz istega programa, in pogoje, pod katerimi se lahko nacionalni javni ali zasebni prispevki za finančne instrumente na ravni končnih prejemnikov upoštevajo kot nacionalni viri sofinanciranja.

| (3) | Določiti je treba vzorec za poročanje Komisiji o finančnih instrumentih za zagotovitev, da organi upravljanja predložijo informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, na dosleden in primerljiv način. Vzorec za poročanje o finančnih instrumentih je potreben tudi zato, da lahko Komisija pripravi povzetke podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(3)

Določiti je treba vzorec za poročanje Komisiji o finančnih instrumentih za zagotovitev, da organi upravljanja predložijo informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 46(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, na dosleden in primerljiv način. Vzorec za poročanje o finančnih instrumentih je potreben tudi zato, da lahko Komisija pripravi povzetke podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju finančnih instrumentov.

| (4) | Da bi zagotovili usklajeno vizualno podobo ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije na področju kohezijske politike Unije, bi bilo treba določiti navodila za oblikovanje simbola Unije in opredeliti standardne barve ter tudi tehnične značilnosti za prikaz simbola Unije in navedbo sklada ali skladov, ki operacijo podpirajo. |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili usklajeno vizualno podobo ukrepov obveščanja in komuniciranja za operacije na področju kohezijske politike Unije, bi bilo treba določiti navodila za oblikovanje simbola Unije in opredeliti standardne barve ter tudi tehnične značilnosti za prikaz simbola Unije in navedbo sklada ali skladov, ki operacijo podpirajo.

| (5) | Da bi zagotovili usklajeno vizualno podobo ukrepov obveščanja in komuniciranja za infrastrukturne in gradbene operacije na področju kohezijske politike Unije, je treba določiti tehnične značilnosti panojev in stalnih plošč za infrastrukturne in gradbene operacije, pri katerih skupna javna podpora za posamezno operacijo presega 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(5)

Da bi zagotovili usklajeno vizualno podobo ukrepov obveščanja in komuniciranja za infrastrukturne in gradbene operacije na področju kohezijske politike Unije, je treba določiti tehnične značilnosti panojev in stalnih plošč za infrastrukturne in gradbene operacije, pri katerih skupna javna podpora za posamezno operacijo presega 500 000 EUR.

| (6) | Za namene člena 125(2)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba določiti tehnične specifikacije sistema za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posamezni operaciji, potrebnih za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanje in revizijo. |
| --- | --- |

(6)

Za namene člena 125(2)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba določiti tehnične specifikacije sistema za računalniško beleženje in shranjevanje podatkov o posamezni operaciji, potrebnih za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanje in revizijo.

| (7) | Za učinkovito izvajanje drugega pododstavka člena 122(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba zagotoviti, da tehnične specifikacije sistema za beleženje in shranjevanje podatkov omogočajo popolno interoperabilnost s sistemom iz člena 122(3) navedene uredbe, in sicer na arhitekturni, tehnični in semantični ravni. |
| --- | --- |

(7)

Za učinkovito izvajanje drugega pododstavka člena 122(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba zagotoviti, da tehnične specifikacije sistema za beleženje in shranjevanje podatkov omogočajo popolno interoperabilnost s sistemom iz člena 122(3) navedene uredbe, in sicer na arhitekturni, tehnični in semantični ravni.

| (8) | Podrobne tehnične specifikacije sistema za beleženje in shranjevanje podatkov bi morale biti dovolj dokumentirane, da zagotavljajo revizijsko sled glede skladnosti s pravnimi zahtevami. |
| --- | --- |

(8)

Podrobne tehnične specifikacije sistema za beleženje in shranjevanje podatkov bi morale biti dovolj dokumentirane, da zagotavljajo revizijsko sled glede skladnosti s pravnimi zahtevami.

| (9) | Sistem za beleženje in shranjevanje podatkov bi moral vključevati tudi ustrezna iskalna orodja in funkcije poročanja, ki bi omogočali enostaven priklic in združevanje v njem shranjenih informacij za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije. |
| --- | --- |

(9)

Sistem za beleženje in shranjevanje podatkov bi moral vključevati tudi ustrezna iskalna orodja in funkcije poročanja, ki bi omogočali enostaven priklic in združevanje v njem shranjenih informacij za namene spremljanja, vrednotenja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za usklajevanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PODROBNA UREDITEV PRENOSA IN UPRAVLJANJA PRISPEVKOV IZ PROGRAMOV TER POROČANJE O FINANČNIH INSTRUMENTIH

Člen 1

Prenos in upravljanje prispevkov iz programov

(člen 38(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

1.   Če prejme finančni instrument prispevke iz več kot enega programa ali več kot ene prednostne osi ali ukrepa iz istega programa, vodi organ, ki izvaja finančni instrument, za namene poročanja in revizije ločeno evidenco ali uporablja ustrezno računovodsko kodo za prispevke iz vsakega programa ter iz vsake prednostne osi ali ukrepa.

2.   Pri nacionalnih javnih in zasebnih prispevkih v finančne instrumente v skladu s pravili za posamezne sklade upravljajo organi, ki izvajajo zadevne finančne instrumente, nacionalne javne ali zasebne prispevke, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje na ravni končnih prejemnikov, v skladu z odstavki 3 do 6.

3.   Organi, ki izvajajo finančne instrumente, hranijo dokazila o:

| (a) | pravnih sporazumih, sklenjenih z zasebnimi ali javnimi subjekti o nacionalnih javnih ali zasebnih prispevkih, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje s strani teh subjektov na ravni končnih prejemnikov; |
| --- | --- |

(a)

pravnih sporazumih, sklenjenih z zasebnimi ali javnimi subjekti o nacionalnih javnih ali zasebnih prispevkih, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje s strani teh subjektov na ravni končnih prejemnikov;

| (b) | dejanskem prenosu sredstev, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje s strani zasebnih ali javnih subjektov, končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

(b)

dejanskem prenosu sredstev, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje s strani zasebnih ali javnih subjektov, končnim prejemnikom;

| (c) | nacionalnih javnih ali zasebnih prispevkih, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje s strani zasebnih ali javnih subjektov in so bili sporočeni organu, ki izvaja finančni instrument. |
| --- | --- |

(c)

nacionalnih javnih ali zasebnih prispevkih, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje s strani zasebnih ali javnih subjektov in so bili sporočeni organu, ki izvaja finančni instrument.

4.   Organi, ki izvajajo finančne instrumente, ohranijo splošno odgovornost za naložbe v končne prejemnike, vključno z naknadnim nadzorom prispevkov iz programov v skladu s sporazumi o financiranju.

5.   Organi, ki izvajajo finančne instrumente, zagotovijo, da so stroški, kriti iz nacionalnih javnih ali zasebnih prispevkov, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje, upravičeni, preden jih prijavijo organu upravljanja.

6.   Organi, ki izvajajo finančne instrumente, vzdržujejo revizijsko sled za nacionalne javne ali zasebne prispevke, ki predstavljajo nacionalno sofinanciranje, do ravni končnega prejemnika.

Člen 2

Vzorec za poročanje o finančnih instrumentih

(člen 46(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Za posebno poročilo iz člena 46(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 uporabijo organi upravljanja vzorec iz Priloge I k tej uredbi.

POGLAVJE II

TEHNIČNE ZNAČILNOSTI UKREPOV OBVEŠČANJA IN KOMUNICIRANJA ZA OPERACIJE TER NAVODILA ZA OBLIKOVANJE SIMBOLA UNIJE IN OPREDELITEV STANDARDNIH BARV

(člen 115(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Člen 3

Navodila za oblikovanje simbola in opredelitev standardnih barv

Simbol Evropske unije se oblikuje v skladu z grafičnimi standardi, določenimi v Prilogi II.

Člen 4

Tehnične značilnosti za prikaz simbola Unije in navedbo sklada ali skladov, ki operacijo podpirajo

1.   Simbol Unije iz točke 1(a) oddelka 2.2 Priloge XII k Uredbi (EU) št. 1303/2013 se na spletnih straneh prikaže v barvah. V vseh drugih medijih se barva uporabi vedno, ko je to mogoče, enobarvna različica pa se lahko uporabi samo v utemeljenih primerih.

2.   Simbol Unije je vedno jasno viden in umeščen na opazno mesto. Njegova umestitev in velikost sta ustrezni glede na velikost uporabljenega materiala ali dokumenta. Pri manjših promocijskih izdelkih se obveznost navedbe sklada ne uporablja.

3.   Če so simbol Unije ter navedbi Unije in zadevnega sklada prikazani na spletni strani:

| (a) | sta ob odprtju spletne strani simbol Unije in navedba Unije vidna znotraj vidne površine digitalne naprave, brez da bi se moral uporabnik pomakniti po strani navzdol; |
| --- | --- |

(a)

sta ob odprtju spletne strani simbol Unije in navedba Unije vidna znotraj vidne površine digitalne naprave, brez da bi se moral uporabnik pomakniti po strani navzdol;

| (b) | je sklic na zadevni sklad viden na isti spletni strani. |
| --- | --- |

(b)

je sklic na zadevni sklad viden na isti spletni strani.

4.   Ime „Evropska unija“ se vedno izpiše v celoti. Ime finančnega instrumenta vključuje navedbo dejstva, da ga podpirajo skladi ESI. V povezavi s simbolom Unije se lahko uporabi katera koli od naslednjih pisav: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana, Ubuntu. Ležeče in podčrtane različice ter besedilni učinki se ne uporabljajo. Položaj besedila glede na simbol Unije nikakor ne posega v simbol Unije. Velikost pisave je sorazmerna z velikostjo simbola. Barva pisave je modra (Reflex Blue), črna ali bela, odvisno od ozadja.

5.   Če so poleg simbola Unije prikazani drugi logotipi, je simbol Unije najmanj enake velikosti, merjeno v višino ali širino, kot največji izmed drugih logotipov.

Člen 5

Tehnične značilnosti stalnih plošč in začasnih ali stalnih panojev

1.   Ime operacije, glavni cilj operacije, simbol Unije ter navedba Unije in sklada ali skladov, ki so prikazani na začasnem panoju iz točke 4 oddelka 2.2 Priloge XII k Uredbi (EU) št. 1303/2013, zavzemajo najmanj 25 % takega panoja.

2.   Ime operacije in glavni cilj dejavnosti, ki jo podpira operacija, simbol Unije ter navedba Unije in sklada ali skladov, ki so prikazani na stalni plošči ali stalnem panoju iz točke 5 oddelka 2.2 Priloge XII k Uredbi (EU) št. 1303/2013, zavzemajo najmanj 25 % take plošče ali takega panoja.

POGLAVJE III

SISTEM ZA BELEŽENJE IN SHRANJEVANJE PODATKOV

(člen 125(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

Člen 6

Splošne določbe

Sistem za beleženje in shranjevanje podatkov o operacijah iz točke (d) člena 125(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 izpolnjuje tehnične specifikacije iz členov 7 do 11.

Člen 7

Varstvo in ohranjanje podatkov in dokumentov ter njihove celovitosti

1.   Dostop do sistema temelji na vnaprej določenih pravicah za različne vrste uporabnikov in se ukine, ko ni več potreben.

2.   Sistem vodi dnevnik vseh zapisov, sprememb in izbrisov dokumentov in podatkov.

3.   Sistem ne dopušča spreminjanja vsebine dokumentov, opremljenih z elektronskim podpisom. Predložitev dokumenta, opremljenega z elektronskim podpisom, potrjuje časovni žig, ki se ustvari ob predložitvi dokumenta in mu je dodeljen ter ga ni mogoče spremeniti. Izbris takih dokumentov se zabeleži v skladu z odstavkom 2.

4.   Podatki se redno varnostno kopirajo. Varnostne kopije celotne vsebine elektronskega repozitorija datotek so na voljo za uporabo v nujnih primerih.

5.   Infrastruktura za elektronsko shranjevanje je zaščitena pred vsako nevarnostjo izgube ali spreminjanja njene celovitosti. Takšna zaščita vključuje fizično varovanje pred neustrezno temperaturo in ravnmi vlažnosti, sisteme za odkrivanje požarov in kraje ter ustrezne sisteme za zaščito proti napadom virusov, hekerjev in vseh drugih oblik nedovoljenega dostopa.

6.   Sistem zagotovi migracijo podatkov, oblike in računalniškega okolja v zadostnih časovnih presledkih, da se zagotovi čitljivost in dostopnost dokumentov in podatkov do konca ustreznega obdobja iz člena 140(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Člen 8

Interoperabilnost

1.   Sistem je interoperabilen s sistemi za elektronsko izmenjavo podatkov z upravičenci iz člena 122(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

Če je to primerno, sistem omogoča preverjanje verodostojnosti in popolnosti podatkov, ki jih predložijo upravičenci, preden se ti shranijo na zavarovan način.

2.   Sistem je interoperabilen z drugimi ustreznimi računalniškimi sistemi v okviru nacionalnega okvira interoperabilnosti in evropskega okvira interoperabilnosti v skladu s Sklepom št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

3.   Sistem je interoperabilen na tehnični in semantični ravni. Specifikacije podpirajo standardne oblike za izmenjavo podatkov in zagotovijo, da te oblike lahko prepoznajo in jih izmenjujejo heterogeni sistemi.

Člen 9

Funkciji iskanja in poročanja

Sistem vključuje:

| (a) | ustrezna iskalna orodja, ki omogočajo enostaven priklic dokumentov, podatkov in njihovih metapodatkov; |
| --- | --- |

(a)

ustrezna iskalna orodja, ki omogočajo enostaven priklic dokumentov, podatkov in njihovih metapodatkov;

| (b) | funkcijo poročanja, ki omogoča pripravo poročil na podlagi vnaprej določenih meril, zlasti za podatke iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 (4); |
| --- | --- |

(b)

funkcijo poročanja, ki omogoča pripravo poročil na podlagi vnaprej določenih meril, zlasti za podatke iz Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 (4);

| (c) | možnost shranjevanja, izvoza ali tiskanja poročil iz točke (b) ali povezavo na zunanjo aplikacijo, ki to omogoča. |
| --- | --- |

(c)

možnost shranjevanja, izvoza ali tiskanja poročil iz točke (b) ali povezavo na zunanjo aplikacijo, ki to omogoča.

Člen 10

Dokumentacija v zvezi s sistemom

Organ upravljanja zagotovi podrobno in posodobljeno funkcijsko in tehnično dokumentacijo o delovanju in značilnostih sistema, do katere lahko na zahtevo dostopajo ustrezni subjekti, ki so odgovorni za upravljanje programa, Komisija in Evropsko računsko sodišče.

Dokumentacija iz prvega odstavka vsebuje dokazila o izvajanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 v zadevnih državah članicah.

Člen 11

Varnost izmenjave informacij

Uporabljeni sistem je zaščiten z ustreznimi varnostnimi ukrepi glede klasifikacije dokumentov, zaščite informacijskih sistemov in varstva osebnih podatkov. Ti ukrepi so skladni z mednarodnimi standardi in nacionalnimi pravnimi zahtevami.

Varnostni ukrepi iz prvega odstavka ščitijo omrežja in sredstva za prenos, kadar se sistem povezuje z drugimi moduli in sistemi.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. julija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 215/2014 z dne 7. marca 2014 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo v zvezi z metodologijami za določitev podpore ciljem na področju podnebnih sprememb, določitvijo mejnikov in ciljnih vrednosti v okviru uspešnosti ter nomenklaturo kategorij ukrepov za strukturne in investicijske sklade (UL L 69, 8.3.2014, str. 65).

2

(3)  Sklep št. 922/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o interoperabilnostnih rešitvah za evropske javne uprave (ISA) (UL L 260, 3.10.2009, str. 20).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 480/2014 z dne 3. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (UL L 138, 13.5.2014, str. 5).

4

---

PRILOGA I

Vzorec za poročanje o finančnih instrumentih

| Št. | Informacije, ki se zahtevajo za vsak finančni instrument |
| --- | --- |
| I.   Navedba programa in prednostne naloge ali ukrepa, iz katerih se zagotovi podpora iz skladov ESI (člen 46(2)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 1 | Prednostne osi ali ukrepi, ki podpirajo finančni instrument, vključno s skladom skladov, v okviru programa skladov ESI |
| 1.1 | Sklic (številka in naslov) vsake prednostne osi ali ukrepa, ki podpira finančni instrument v okviru programa sklada ESI |
| 2 | Imena skladov ESI, ki podpirajo finančni instrument v okviru prednostne osi ali ukrepa |
| 3 | Tematski cilji iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki jih podpira finančni instrument |
| 4 | Drugi programi sklada ESI, ki prispevajo k finančnemu instrumentu |
| 4.1 | Številka CCI vsakega drugega programa sklada ESI, ki prispeva k finančnemu instrumentu |
| II.   Opis finančnega instrumenta in ureditev za izvajanje (člen 46(2)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 5 | Ime finančnega instrumenta |
| 6 | Uradni naslov/sedež finančnega instrumenta (ime države in kraj) |
| 7 | Ureditev za izvajanje |
| 7.1 | Finančni instrument, vzpostavljen na ravni Unije, ki ga neposredno ali posredno upravlja Komisija, iz člena 38(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki ga podpirajo prispevki iz programa skladov ESI |
| 7.1.1 | Ime finančnega instrumenta na ravni Unije |
| 7.2 | Finančni instrument, vzpostavljen na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni, ki ga upravlja organ upravljanja ali je njegovo upravljanje v pristojnosti tega organa, iz člena 38(1)(b), ki ga podpirajo prispevki iz programa skladov ESI v skladu s točkami (a), (b) in (c) člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 |
| 8 | Vrsta finančnega instrumenta |
| 8.1 | Prilagojeni finančni instrumenti ali finančni instrumenti, ki izpolnjujejo standardna določila in pogoje |
| 8.2 | Finančni instrumenti, organizirani v okviru sklada skladov ali izven sklada skladov |
| 8.2.1 | Ime sklada skladov, vzpostavljenega za izvajanje finančnih instrumentov |
| 9 | Vrste produktov, ki jih zagotavlja finančni instrument: posojila, mikroposojila, jamstva, naložbe lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, drugi finančni produkti ali druga podpora v kombinaciji s finančnim instrumentom v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 |
| 9.1 | Opis drugega finančnega produkta |
| 9.2 | Druga podpora, ki se kombinira v okviru finančnega instrumenta: nepovratna sredstva, subvencionirana obrestna mera in subvencionirana provizija za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 |
| 10 | Pravni status finančnega instrumenta v skladu s členom 38(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (samo za finančne instrumente iz člena 38(1)(b)): fiduciarni račun, odprt v imenu organa, ki so mu bile zaupane naloge izvajanja, in v imenu organa upravljanja, ali poseben sveženj financiranja v okviru finančne institucije |
| III.   Navedba organa, ki izvaja finančni instrument v skladu s členom 38(1)(a) in členom 38(4)(a), (b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, in finančnih posrednikov iz člena 38(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (člen 46(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 11 | Organ, ki izvaja finančni instrument |
| 11.1 | Vrsta organa, ki so mu bile zaupane naloge izvajanja v skladu s členom 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013: obstoječ ali na novo ustanovljen pravni subjekt, odgovoren za izvajanje finančnih instrumentov; Evropska investicijska banka; Evropski investicijski sklad; mednarodna finančna institucija, v kateri je država članica udeležena; finančna institucija, ustanovljena v državi članici za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa; oseba javnega ali zasebnega prava; organ upravljanja, ki neposredno opravlja naloge izvajanja (izključno za posojila ali jamstva) |
| 11.1.1 | Ime organa, ki izvaja finančni instrument |
| 11.1.2 | Uradni naslov/sedež (država in kraj) organa, ki izvaja finančni instrument |
| 12 | Postopek izbire organa, ki izvaja finančni instrument: oddaja javnega naročila; drug postopek |
| 12.1 | Opis drugega postopka izbire organa, ki izvaja finančni instrument |
| 13 | Datum podpisa sporazuma o financiranju z organom, ki izvaja finančni instrument |
| IV.   Skupni znesek prispevkov iz programa po prednostnih nalogah ali ukrepih, plačanih finančnemu instrumentu, in nastalih stroškov upravljanja ali plačanih provizij za upravljanje (člen 46(2)(d) in (e) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 14 | Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili odobreni v sporazumu o financiranju (v EUR) |
| 14.1 | od tega prispevki iz skladov ESI (v EUR) |
| 15 | Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili plačani finančnemu instrumentu (v EUR) |
| 15.1 | od tega zneski prispevkov iz skladov ESI (v EUR) |
| 15.1.1 | od tega ESRR (v EUR) |
| 15.1.2 | od tega Kohezijski sklad (v EUR) |
| 15.1.3 | od tega ESS (v EUR) |
| 15.1.4 | od tega EKSRP (v EUR) |
| 15.1.5 | od tega ESPR (v EUR) |
| 15.2 | od tega skupni znesek nacionalnega sofinanciranja (v EUR) |
| 15.2.1 | od tega skupni znesek nacionalnega javnega financiranja (v EUR) |
| 15.2.2 | od tega skupni znesek nacionalnega zasebnega financiranja (v EUR) |
| 16 | Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili plačani finančnemu instrumentu v okviru pobude za zaposlovanje mladih (1) (v EUR) |
| 17 | Skupni znesek stroškov upravljanja in pristojbin, plačnih s prispevki iz programa (v EUR) |
| 17.1 | od tega osnovno nadomestilo (v EUR) |
| 17.2 | od tega nadomestilo, ki temelji na uspešnosti (v EUR) |
| 18 | Kapitalizirani stroški upravljanja ali pristojbine v skladu s členom 42(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR) |
| 19 | Kapitalizirane subvencionirane obrestne mere ali subvencionirane provizije za jamstvo v skladu s členom 42(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR) |
| 20 | Znesek prispevkov iz programa za nadaljnje naložbe v končne prejemnike v skladu s členom 42(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR) |
| 21 | Prispevki finančnemu instrumentu v obliki zemljišč in/ali nepremičnin v skladu s členom 37(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR) |
| V.   Skupni znesek podpore, plačane končnim prejemnikom ali v korist končnih prejemnikov ali odobrene s strani finančnega instrumenta v pogodbah o jamstvu za naložbe v končne prejemnike, po programih in prednostnih nalogah ali ukrepih skladov ESI (člen 46(2)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 22 | Imena vseh finančnih produktov, ki jih ponuja finančni instrument |
| 23 | Datum podpisa sporazuma o financiranju za finančni produkt |
| 24 | Skupni znesek prispevkov iz programa, odobrenih v pogodbah o posojilih, jamstvih, lastniškem kapitalu, navideznem lastniškem kapitalu ali drugih finančnih produktih, podpisanih s končnimi prejemniki (v EUR) |
| 24.1 | od tega skupni znesek prispevkov iz skladov ESI (v EUR) |
| 25 | Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih končnim prejemnikom v obliki posojil, mikroposojil, lastniškega kapitala ali drugih produktov ali, v primeru jamstev, odobrenih za posojila, izplačana končnim prejemnikom, po produktih (v EUR) |
| 25.1 | od tega skupni znesek prispevkov iz skladov ESI (v EUR) |
| 25.1.1 | od tega ESRR (v EUR) |
| 25.1.2 | od tega Kohezijski sklad (v EUR) |
| 25.1.3 | od tega ESS (v EUR) |
| 25.1.4 | od tega EKSRP (v EUR) |
| 25.1.5 | od tega ESPR (v EUR) |
| 25.2 | od tega skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja (v EUR) |
| 25.3 | od tega skupni znesek nacionalnega zasebnega sofinanciranja (v EUR) |
| 26 | Skupna vrednost posojil, ki so bila dejansko izplačana končnim prejemnikom v povezavi s podpisanimi pogodbami o jamstvu (v EUR) |
| 27 | Število pogodb o posojilu/jamstvu/lastniškem kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu/drugih finančnih produktih, podpisanih s končnimi prejemniki, po produktih |
| 28 | Število naložb v obliki posojila/jamstva/lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala/drugega finančnega produkta v končne prejemnike, po produktih |
| 29 | Število končnih prejemnikov, ki jih podpira finančni produkt |
| 29.1 | od tega velika podjetja |
| 29.2 | od tega MSP |
| 29.2.1 | od tega mikropodjetja |
| 29.3 | od tega posamezniki |
| 29.4 | od tega druga vrsta končnih prejemnikov podpore |
| 29.4.1 | opis druge vrste končnih prejemnikov podpore |
| VI.   Uspešnost finančnega instrumenta, vključno z napredkom pri njegovem oblikovanju in pri izbiri organov, ki ga izvajajo (vključno z organom, ki izvaja sklad skladov) (člen 46(2)(f) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 30 | Datum zaključka predhodne ocene |
| 31 | Izbira organov, ki izvajajo finančni instrument |
| 31.1 | število že začetih postopkov izbire |
| 31.2 | število že podpisanih sporazumov o financiranju |
| 32 | Informacija o tem, ali je bil finančni instrument ob koncu leta poročanja še operativen |
| 32.1 | Če finančni instrument ob koncu leta poročanja ni bil več operativen, datum njegovega prenehanja |
| 33 | Skupno število nepoplačanih izplačanih posojil ali skupno število zagotovljenih jamstev, ki so bila uveljavljena zaradi neplačila posojila |
| 34 | Skupni znesek nepoplačanih izplačanih posojil (v EUR) ali skupni znesek, odobren za zagotovljena jamstva, ki so bila uveljavljena zaradi neplačila posojila (v EUR) |
| VII.   Obresti in drugi prihodki, ustvarjeni s podporo skladov ESI finančnemu instrumentu, programska sredstva, vrnjena finančnemu instrumentu iz naložb iz členov 43 in 44, ter vrednost kapitalskih naložb glede na prejšnja leta (člen 46(2)(g) in (i) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 35 | Obresti in drugi prihodki, ustvarjeni s plačili iz skladov ESI finančnemu instrumentu (v EUR) |
| 36 | Zneski, ki se vrnejo finančnemu instrumentu in se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI ob koncu leta poročanja (v EUR) |
| 36.1 | od tega poplačila kapitala (v EUR) |
| 36.2 | od tega dobički, drugi dohodki in donosi (v EUR) |
| 37 | Znesek ponovno uporabljenih sredstev, ki so bila povrnjena finančnemu instrumentu in se lahko pripišejo skladom ESI |
| 37.1 | od tega zneski, ki so bili plačani za preferenčno izplačilo zasebnih vlagateljev ali javnih vlagateljev, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zagotovijo drugi del virov za podporo finančnemu instrumentu iz skladov ESI ali sovlagajo na ravni končnega prejemnika (v EUR) |
| 37.2 | od tega zneski, ki so bili plačani za povračilo nastalih stroškov upravljanja in plačilo provizij za upravljanje finančnega instrumenta (v EUR) |
| VIII.   Napredek pri doseganju pričakovanega učinka finančnega vzvoda naložb finančnega instrumenta ter vrednost naložb in udeležb (člen 46(2)(h) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 38 | Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in jih je zbral finančni instrument (v EUR) |
| 38.1 | Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in so odobreni v sporazumu o financiranju z organom, ki izvaja finančni instrument (v EUR) |
| 38.2 | Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in so plačani finančnemu instrumentu (v EUR) |
| 38.2.1 | od tega javni prispevki (v EUR) |
| 38.2.2 | od tega zasebni prispevki (v EUR) |
| 38.3 | Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in so zbrani na ravni končnih prejemnikov (v EUR) |
| 38.3.1 | od tega javni prispevki (v EUR) |
| 38.3.2 | od tega zasebni prispevki (v EUR) |
| 39 | Pričakovani in doseženi učinek vzvoda (glede na sporazum o financiranju) |
| 39.1 | Pričakovani učinek vzvoda za posojilo/jamstvo/naložbo lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala/drug finančni produkt (glede na sporazum o financiranju), po produktih |
| 39.2 | Doseženi učinek vzvoda ob koncu leta poročanja za posojilo/jamstvo/naložbo lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala/drug finančni produkt, po produktih |
| 40 | Vrednost naložb in udeležb glede na prejšnja leta (v EUR) |
| IX.   Prispevek finančnega instrumenta k doseganju kazalnikov zadevne prednostne naloge ali ukrepa (člen 46(2)(j) Uredbe (EU) št. 1303/2013) |
| 41 | Kazalnik učinka (številčna oznaka in ime), h kateremu finančni instrument prispeva |
| 41.1 | Ciljna vrednost kazalnika učinka |
| 41.2 | Vrednost, ki jo je finančni instrument dosegel glede na ciljno vrednost kazalnika učinka |

Št.

Informacije, ki se zahtevajo za vsak finančni instrument

I.   Navedba programa in prednostne naloge ali ukrepa, iz katerih se zagotovi podpora iz skladov ESI (člen 46(2)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

1

Prednostne osi ali ukrepi, ki podpirajo finančni instrument, vključno s skladom skladov, v okviru programa skladov ESI

1.1

Sklic (številka in naslov) vsake prednostne osi ali ukrepa, ki podpira finančni instrument v okviru programa sklada ESI

2

Imena skladov ESI, ki podpirajo finančni instrument v okviru prednostne osi ali ukrepa

3

Tematski cilji iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki jih podpira finančni instrument

4

Drugi programi sklada ESI, ki prispevajo k finančnemu instrumentu

4.1

Številka CCI vsakega drugega programa sklada ESI, ki prispeva k finančnemu instrumentu

II.   Opis finančnega instrumenta in ureditev za izvajanje (člen 46(2)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

5

Ime finančnega instrumenta

6

Uradni naslov/sedež finančnega instrumenta (ime države in kraj)

7

Ureditev za izvajanje

7.1

Finančni instrument, vzpostavljen na ravni Unije, ki ga neposredno ali posredno upravlja Komisija, iz člena 38(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki ga podpirajo prispevki iz programa skladov ESI

7.1.1

Ime finančnega instrumenta na ravni Unije

7.2

Finančni instrument, vzpostavljen na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni, ki ga upravlja organ upravljanja ali je njegovo upravljanje v pristojnosti tega organa, iz člena 38(1)(b), ki ga podpirajo prispevki iz programa skladov ESI v skladu s točkami (a), (b) in (c) člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013

8

Vrsta finančnega instrumenta

8.1

Prilagojeni finančni instrumenti ali finančni instrumenti, ki izpolnjujejo standardna določila in pogoje

8.2

Finančni instrumenti, organizirani v okviru sklada skladov ali izven sklada skladov

8.2.1

Ime sklada skladov, vzpostavljenega za izvajanje finančnih instrumentov

9

Vrste produktov, ki jih zagotavlja finančni instrument: posojila, mikroposojila, jamstva, naložbe lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala, drugi finančni produkti ali druga podpora v kombinaciji s finančnim instrumentom v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013

9.1

Opis drugega finančnega produkta

9.2

Druga podpora, ki se kombinira v okviru finančnega instrumenta: nepovratna sredstva, subvencionirana obrestna mera in subvencionirana provizija za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013

10

Pravni status finančnega instrumenta v skladu s členom 38(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (samo za finančne instrumente iz člena 38(1)(b)): fiduciarni račun, odprt v imenu organa, ki so mu bile zaupane naloge izvajanja, in v imenu organa upravljanja, ali poseben sveženj financiranja v okviru finančne institucije

III.   Navedba organa, ki izvaja finančni instrument v skladu s členom 38(1)(a) in členom 38(4)(a), (b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, in finančnih posrednikov iz člena 38(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (člen 46(2)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

11

Organ, ki izvaja finančni instrument

11.1

Vrsta organa, ki so mu bile zaupane naloge izvajanja v skladu s členom 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013: obstoječ ali na novo ustanovljen pravni subjekt, odgovoren za izvajanje finančnih instrumentov; Evropska investicijska banka; Evropski investicijski sklad; mednarodna finančna institucija, v kateri je država članica udeležena; finančna institucija, ustanovljena v državi članici za uresničevanje javnega interesa pod nadzorom javnega organa; oseba javnega ali zasebnega prava; organ upravljanja, ki neposredno opravlja naloge izvajanja (izključno za posojila ali jamstva)

11.1.1

Ime organa, ki izvaja finančni instrument

11.1.2

Uradni naslov/sedež (država in kraj) organa, ki izvaja finančni instrument

12

Postopek izbire organa, ki izvaja finančni instrument: oddaja javnega naročila; drug postopek

12.1

Opis drugega postopka izbire organa, ki izvaja finančni instrument

13

Datum podpisa sporazuma o financiranju z organom, ki izvaja finančni instrument

IV.   Skupni znesek prispevkov iz programa po prednostnih nalogah ali ukrepih, plačanih finančnemu instrumentu, in nastalih stroškov upravljanja ali plačanih provizij za upravljanje (člen 46(2)(d) in (e) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

14

Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili odobreni v sporazumu o financiranju (v EUR)

14.1

od tega prispevki iz skladov ESI (v EUR)

15

Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili plačani finančnemu instrumentu (v EUR)

15.1

od tega zneski prispevkov iz skladov ESI (v EUR)

15.1.1

od tega ESRR (v EUR)

15.1.2

od tega Kohezijski sklad (v EUR)

15.1.3

od tega ESS (v EUR)

15.1.4

od tega EKSRP (v EUR)

15.1.5

od tega ESPR (v EUR)

15.2

od tega skupni znesek nacionalnega sofinanciranja (v EUR)

15.2.1

od tega skupni znesek nacionalnega javnega financiranja (v EUR)

15.2.2

od tega skupni znesek nacionalnega zasebnega financiranja (v EUR)

16

Skupni znesek prispevkov iz programa, ki so bili plačani finančnemu instrumentu v okviru pobude za zaposlovanje mladih (1) (v EUR)

17

Skupni znesek stroškov upravljanja in pristojbin, plačnih s prispevki iz programa (v EUR)

17.1

od tega osnovno nadomestilo (v EUR)

17.2

od tega nadomestilo, ki temelji na uspešnosti (v EUR)

18

Kapitalizirani stroški upravljanja ali pristojbine v skladu s členom 42(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR)

19

Kapitalizirane subvencionirane obrestne mere ali subvencionirane provizije za jamstvo v skladu s členom 42(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR)

20

Znesek prispevkov iz programa za nadaljnje naložbe v končne prejemnike v skladu s členom 42(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR)

21

Prispevki finančnemu instrumentu v obliki zemljišč in/ali nepremičnin v skladu s členom 37(10) Uredbe (EU) št. 1303/2013 (zadeva samo končno poročilo) (v EUR)

V.   Skupni znesek podpore, plačane končnim prejemnikom ali v korist končnih prejemnikov ali odobrene s strani finančnega instrumenta v pogodbah o jamstvu za naložbe v končne prejemnike, po programih in prednostnih nalogah ali ukrepih skladov ESI (člen 46(2)(e) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

22

Imena vseh finančnih produktov, ki jih ponuja finančni instrument

23

Datum podpisa sporazuma o financiranju za finančni produkt

24

Skupni znesek prispevkov iz programa, odobrenih v pogodbah o posojilih, jamstvih, lastniškem kapitalu, navideznem lastniškem kapitalu ali drugih finančnih produktih, podpisanih s končnimi prejemniki (v EUR)

24.1

od tega skupni znesek prispevkov iz skladov ESI (v EUR)

25

Skupni znesek prispevkov iz programa, plačanih končnim prejemnikom v obliki posojil, mikroposojil, lastniškega kapitala ali drugih produktov ali, v primeru jamstev, odobrenih za posojila, izplačana končnim prejemnikom, po produktih (v EUR)

25.1

od tega skupni znesek prispevkov iz skladov ESI (v EUR)

25.1.1

od tega ESRR (v EUR)

25.1.2

od tega Kohezijski sklad (v EUR)

25.1.3

od tega ESS (v EUR)

25.1.4

od tega EKSRP (v EUR)

25.1.5

od tega ESPR (v EUR)

25.2

od tega skupni znesek nacionalnega javnega sofinanciranja (v EUR)

25.3

od tega skupni znesek nacionalnega zasebnega sofinanciranja (v EUR)

26

Skupna vrednost posojil, ki so bila dejansko izplačana končnim prejemnikom v povezavi s podpisanimi pogodbami o jamstvu (v EUR)

27

Število pogodb o posojilu/jamstvu/lastniškem kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu/drugih finančnih produktih, podpisanih s končnimi prejemniki, po produktih

28

Število naložb v obliki posojila/jamstva/lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala/drugega finančnega produkta v končne prejemnike, po produktih

29

Število končnih prejemnikov, ki jih podpira finančni produkt

29.1

od tega velika podjetja

29.2

od tega MSP

29.2.1

od tega mikropodjetja

29.3

od tega posamezniki

29.4

od tega druga vrsta končnih prejemnikov podpore

29.4.1

opis druge vrste končnih prejemnikov podpore

VI.   Uspešnost finančnega instrumenta, vključno z napredkom pri njegovem oblikovanju in pri izbiri organov, ki ga izvajajo (vključno z organom, ki izvaja sklad skladov) (člen 46(2)(f) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

30

Datum zaključka predhodne ocene

31

Izbira organov, ki izvajajo finančni instrument

31.1

število že začetih postopkov izbire

31.2

število že podpisanih sporazumov o financiranju

32

Informacija o tem, ali je bil finančni instrument ob koncu leta poročanja še operativen

32.1

Če finančni instrument ob koncu leta poročanja ni bil več operativen, datum njegovega prenehanja

33

Skupno število nepoplačanih izplačanih posojil ali skupno število zagotovljenih jamstev, ki so bila uveljavljena zaradi neplačila posojila

34

Skupni znesek nepoplačanih izplačanih posojil (v EUR) ali skupni znesek, odobren za zagotovljena jamstva, ki so bila uveljavljena zaradi neplačila posojila (v EUR)

VII.   Obresti in drugi prihodki, ustvarjeni s podporo skladov ESI finančnemu instrumentu, programska sredstva, vrnjena finančnemu instrumentu iz naložb iz členov 43 in 44, ter vrednost kapitalskih naložb glede na prejšnja leta (člen 46(2)(g) in (i) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

35

Obresti in drugi prihodki, ustvarjeni s plačili iz skladov ESI finančnemu instrumentu (v EUR)

36

Zneski, ki se vrnejo finančnemu instrumentu in se lahko pripišejo podpori iz skladov ESI ob koncu leta poročanja (v EUR)

36.1

od tega poplačila kapitala (v EUR)

36.2

od tega dobički, drugi dohodki in donosi (v EUR)

37

Znesek ponovno uporabljenih sredstev, ki so bila povrnjena finančnemu instrumentu in se lahko pripišejo skladom ESI

37.1

od tega zneski, ki so bili plačani za preferenčno izplačilo zasebnih vlagateljev ali javnih vlagateljev, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zagotovijo drugi del virov za podporo finančnemu instrumentu iz skladov ESI ali sovlagajo na ravni končnega prejemnika (v EUR)

37.2

od tega zneski, ki so bili plačani za povračilo nastalih stroškov upravljanja in plačilo provizij za upravljanje finančnega instrumenta (v EUR)

VIII.   Napredek pri doseganju pričakovanega učinka finančnega vzvoda naložb finančnega instrumenta ter vrednost naložb in udeležb (člen 46(2)(h) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

38

Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in jih je zbral finančni instrument (v EUR)

38.1

Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in so odobreni v sporazumu o financiranju z organom, ki izvaja finančni instrument (v EUR)

38.2

Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in so plačani finančnemu instrumentu (v EUR)

38.2.1

od tega javni prispevki (v EUR)

38.2.2

od tega zasebni prispevki (v EUR)

38.3

Skupni znesek drugih prispevkov, ki niso prispevki skladov ESI in so zbrani na ravni končnih prejemnikov (v EUR)

38.3.1

od tega javni prispevki (v EUR)

38.3.2

od tega zasebni prispevki (v EUR)

39

Pričakovani in doseženi učinek vzvoda (glede na sporazum o financiranju)

39.1

Pričakovani učinek vzvoda za posojilo/jamstvo/naložbo lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala/drug finančni produkt (glede na sporazum o financiranju), po produktih

39.2

Doseženi učinek vzvoda ob koncu leta poročanja za posojilo/jamstvo/naložbo lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala/drug finančni produkt, po produktih

40

Vrednost naložb in udeležb glede na prejšnja leta (v EUR)

IX.   Prispevek finančnega instrumenta k doseganju kazalnikov zadevne prednostne naloge ali ukrepa (člen 46(2)(j) Uredbe (EU) št. 1303/2013)

41

Kazalnik učinka (številčna oznaka in ime), h kateremu finančni instrument prispeva

41.1

Ciljna vrednost kazalnika učinka

41.2

Vrednost, ki jo je finančni instrument dosegel glede na ciljno vrednost kazalnika učinka

---

(1)  To vključuje posebno dodelitev za pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezno podporo iz ESS.

---

PRILOGA II

Grafični standardi za oblikovanje simbola Unije in opredelitev standardnih barv

SIMBOLNI OPIS

Na nebesno modri podlagi dvanajst zlatih zvezd sestavlja krog, ki predstavlja zvezo evropskih narodov. Število zvezd je stalno, dvanajst je simbol popolnosti in enotnosti.

HERALDIČNI OPIS

Na azurno modri podlagi je dvanajst zlatih peterokrakih zvezd, katerih kraki se ne stikajo.

GEOMETRIČNI OPIS

Image

Emblem ima obliko modre pravokotne zastave, osnovnica je 1,5-krat daljša od stranice. Dvanajst zlatih zvezd, ki so enakomerno porazdeljene, tvori nevidni krog, katerega središče je sečišče diagonal pravokotnika. Polmer kroga je enak tretjini višine stranice pravokotnika. Vsaka od zvezd ima pet krakov, ki ležijo na obodu nevidnega kroga, katerega polmer je enak osemnajstini višine stranice pravokotnika. Vse zvezde so pokončne, to je, en krak je pokončen in dva kraka sta v ravni liniji, pravokotno na navpični rob pravokotnika. Krog je urejen tako, da so zvezde razporejene kot številčnica na uri. Njihovo število je nespremenljivo.

PREDPISANE BARVE

Emblem je v naslednjih barvah:

| — | PANTONE REFLEX BLUE za površino pravokotnika, |
| --- | --- |

—

PANTONE REFLEX BLUE za površino pravokotnika,

| — | PANTONE YELLOW za zvezde. |
| --- | --- |

—

PANTONE YELLOW za zvezde.

ŠTIRIBARVNI POSTOPEK

Če se uporablja štiribarvni postopek, ustvarite obe standardni barvi s pomočjo štirih barv štiribarvnega postopka.

PANTONE YELLOW je mogoče doseči z uporabo 100 % „Process Yellow“.

PANTONE REFLEX BLUE je mogoče doseči z mešanjem 100 % „Process Cyan“ in 80 % „Process Magenta“.

INTERNET

PANTONE REFLEX BLUE na spletni paleti ustreza barvi RGB:0/51/153 (heksadecimalna vrednost: 003399), rumena PANTONE YELLOW na spletni paleti pa ustreza barvi RGB:255/204/0 (heksadecimalna vrednost: FFCC00).

ENOBARVNA REPRODUKCIJA

Če uporabljate črno, očrtajte pravokotnik s črno in natisnite črne zvezde na beli podlagi.

Če je na voljo le modra barva (Reflex Blue), se za podlago uporabi 100 % te barve, zvezde pa ostanejo bele.

REPRODUKCIJA NA BARVNEM OZADJU

Če se večbarvnemu ozadju ni mogoče izogniti, naj bo pravokotnik obdan z belim robom s širino, ki je enaka 1/25 višine pravokotnika.

---

| 29.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 822/2014

z dne 28. julija 2014

o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 2454/93 glede pravil o poreklu, ki se uporabljajo za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov, v zvezi s kolesi, ki se proizvajajo v Kambodži, za uporabo v okviru kumulacije delov koles s poreklom iz Malezije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (1) in zlasti člena 247 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) in zlasti člena 89(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3) od 1. januarja 2014 je Unija Kambodži podelila splošne tarifne preferenciale. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (3) od 1. januarja 2014 je Unija Kambodži podelila splošne tarifne preferenciale.

| (2) | Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 (4) uvaja opredelitev pojma „izdelki s poreklom“, ki se uporablja za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP). Navedena uredba za nekatere natančno opredeljene okoliščine določa možnost odobritve odstopanja od navedene opredelitve v korist državam upravičenkam do sheme GSP. Določbe regionalne kumulacije v skladu z Uredbo (EGS) št. 2454/93 so bile spremenjene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 530/2013, ki določa, da se regionalna kumulacija lahko uporabi med državami iste regionalne skupine samo, če so te v času izvoza izdelka v Unijo upravičenke do sheme GSP. Te spremembe iz Izvedbene uredbe (EU) št. 530/2013 se uporabljajo od 1. januarja 2014. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 (4) uvaja opredelitev pojma „izdelki s poreklom“, ki se uporablja za namene sheme splošnih tarifnih preferencialov (GSP). Navedena uredba za nekatere natančno opredeljene okoliščine določa možnost odobritve odstopanja od navedene opredelitve v korist državam upravičenkam do sheme GSP. Določbe regionalne kumulacije v skladu z Uredbo (EGS) št. 2454/93 so bile spremenjene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 530/2013, ki določa, da se regionalna kumulacija lahko uporabi med državami iste regionalne skupine samo, če so te v času izvoza izdelka v Unijo upravičenke do sheme GSP. Te spremembe iz Izvedbene uredbe (EU) št. 530/2013 se uporabljajo od 1. januarja 2014.

| (3) | Kambodža je 15. maja 2013 vložila zahtevek za prehodno obdobje, v katerem bi bila kamboška industrija koles, zaradi določanja porekla koles iz tarifne številke HS 8712, ki jih Kambodža izvaža v Unijo, še naprej upravičena, da dele koles s poreklom iz Malezije in Singapurja, šteje kot material s poreklom iz Kambodže v skladu z regionalno kumulacijo sheme GSP od 1. januarja 2014, ki je datum začetka uporabe sprememb določb o regionalni kumulaciji. |
| --- | --- |

(3)

Kambodža je 15. maja 2013 vložila zahtevek za prehodno obdobje, v katerem bi bila kamboška industrija koles, zaradi določanja porekla koles iz tarifne številke HS 8712, ki jih Kambodža izvaža v Unijo, še naprej upravičena, da dele koles s poreklom iz Malezije in Singapurja, šteje kot material s poreklom iz Kambodže v skladu z regionalno kumulacijo sheme GSP od 1. januarja 2014, ki je datum začetka uporabe sprememb določb o regionalni kumulaciji.

| (4) | Kambodža ima rastočo industrijo koles, vendar njena industrija ostaja šibka in se v precejšnji meri zanaša na dobavo delov s poreklom iz sosednjih držav, zlasti Singapurja in Malezije, ki so bile države upravičenke do sheme GSP in so pripadale isti regionalni kumulacijski skupini. |
| --- | --- |

(4)

Kambodža ima rastočo industrijo koles, vendar njena industrija ostaja šibka in se v precejšnji meri zanaša na dobavo delov s poreklom iz sosednjih držav, zlasti Singapurja in Malezije, ki so bile države upravičenke do sheme GSP in so pripadale isti regionalni kumulacijski skupini.

| (5) | Komisija je z dopisom z dne 9. avgusta 2013 Kambodžo zaprosila, da ji predloži dodatne podatke. Kambodža je svoj odgovor predložila 26. septembra 2013, s čimer se njen zahtevek šteje kot popoln. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je z dopisom z dne 9. avgusta 2013 Kambodžo zaprosila, da ji predloži dodatne podatke. Kambodža je svoj odgovor predložila 26. septembra 2013, s čimer se njen zahtevek šteje kot popoln.

| (6) | Singapur od 1. januarja 2014 ni več upravičen do sheme GSP niti ni država upravičenka do sheme GSP, zaradi česar možnost kumulacije z drugimi državami v regionalni kumulacijski skupini I preneha veljati. Malezija od 1. januarja 2014 ni več država upravičenka do sheme GSP, vendar je še vedno na seznamu držav upravičenk GSP. |
| --- | --- |

(6)

Singapur od 1. januarja 2014 ni več upravičen do sheme GSP niti ni država upravičenka do sheme GSP, zaradi česar možnost kumulacije z drugimi državami v regionalni kumulacijski skupini I preneha veljati. Malezija od 1. januarja 2014 ni več država upravičenka do sheme GSP, vendar je še vedno na seznamu držav upravičenk GSP.

| (7) | Zato delov koles s poreklom iz Singapurja in Malezije od 1. januarja 2014 ni mogoče obravnavati, kot da so s poreklom iz Kambodže v skladu z regionalno kumulacijo, s čimer Kambodža ne izpolnjuje pravila o poreklu, ki se uporablja za najmanj razvite države za ta izdelek (tarifna številka HS 8712). Pravilo omogoča uporabo materialov brez porekla do največ 70 %, vendar bi delež materiala brez porekla v nekaterih kolesih, sestavljenih v Kambodži, presegel to mejo. |
| --- | --- |

(7)

Zato delov koles s poreklom iz Singapurja in Malezije od 1. januarja 2014 ni mogoče obravnavati, kot da so s poreklom iz Kambodže v skladu z regionalno kumulacijo, s čimer Kambodža ne izpolnjuje pravila o poreklu, ki se uporablja za najmanj razvite države za ta izdelek (tarifna številka HS 8712). Pravilo omogoča uporabo materialov brez porekla do največ 70 %, vendar bi delež materiala brez porekla v nekaterih kolesih, sestavljenih v Kambodži, presegel to mejo.

| (8) | Kambodža je v vlogi, ki jo je predložila Komisiji, predstavila načrte za spodbude proizvajalcem, s katerimi bi ti v naslednjih treh letih zagotovili vlaganja v državi za povečanje neodvisnosti njene dobave ter zgradili lokalno industrijo za dobavo originalnih materialov za proizvodnjo koles. Kambodža je tudi navedla, da morajo kamboški proizvajalci za preživetje v kratkoročnem obdobju še vedno uporabljati dele koles v skladu s pravili za regionalno kumulacijo, za namene izvoza v Unijo na podlagi sheme GSP. |
| --- | --- |

(8)

Kambodža je v vlogi, ki jo je predložila Komisiji, predstavila načrte za spodbude proizvajalcem, s katerimi bi ti v naslednjih treh letih zagotovili vlaganja v državi za povečanje neodvisnosti njene dobave ter zgradili lokalno industrijo za dobavo originalnih materialov za proizvodnjo koles. Kambodža je tudi navedla, da morajo kamboški proizvajalci za preživetje v kratkoročnem obdobju še vedno uporabljati dele koles v skladu s pravili za regionalno kumulacijo, za namene izvoza v Unijo na podlagi sheme GSP.

| (9) | Zato Kambodža zahteva triletno obdobje odstopanja, v katerem bo imela na voljo dovolj časa, da se pripravi na skladnost s pravili za pridobitev porekla. |
| --- | --- |

(9)

Zato Kambodža zahteva triletno obdobje odstopanja, v katerem bo imela na voljo dovolj časa, da se pripravi na skladnost s pravili za pridobitev porekla.

| (10) | Iz pojasnil, ki jih je predložila Kambodža, se šteje, da Kambodža za dejansko konsolidacijo industrije delov koles ne potrebuje neomejenega odstopanja. Določiti bi bilo treba omejitev količine koles s poreklom iz Kambodže in izvoženih iz nje v obliki kvot, ki bi se postopoma zmanjševale v triletnem obdobju uporabe odstopanja. Količine so bile določene na podlagi modelov koles, za katere država potrebuje odstopanje, da bi bila dosežena skladnost z zgoraj navedenim 70-odstotnim pragom, in bi jih bilo treba upravljati v skladu z Uredbo (EGS) št. 2454/93. |
| --- | --- |

(10)

Iz pojasnil, ki jih je predložila Kambodža, se šteje, da Kambodža za dejansko konsolidacijo industrije delov koles ne potrebuje neomejenega odstopanja. Določiti bi bilo treba omejitev količine koles s poreklom iz Kambodže in izvoženih iz nje v obliki kvot, ki bi se postopoma zmanjševale v triletnem obdobju uporabe odstopanja. Količine so bile določene na podlagi modelov koles, za katere država potrebuje odstopanje, da bi bila dosežena skladnost z zgoraj navedenim 70-odstotnim pragom, in bi jih bilo treba upravljati v skladu z Uredbo (EGS) št. 2454/93.

| (11) | Da bi omogočili učinkovito spremljanje izvajanja odstopanja, je treba določiti obveznost organov Kambodže, da Komisijo redno obveščajo o podrobnostih potrdil o poreklu (obrazec A), ki so bila izdana v okviru tega odstopanja. |
| --- | --- |

(11)

Da bi omogočili učinkovito spremljanje izvajanja odstopanja, je treba določiti obveznost organov Kambodže, da Komisijo redno obveščajo o podrobnostih potrdil o poreklu (obrazec A), ki so bila izdana v okviru tega odstopanja.

| (12) | Odstopanje bi se moralo nanašati na izdelke iz tarifne številke 8714 s poreklom iz Malezije. |
| --- | --- |

(12)

Odstopanje bi se moralo nanašati na izdelke iz tarifne številke 8714 s poreklom iz Malezije.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Z odstopanjem od točke (i) člen 86(2)(a) Uredbe (EGS) št. 2454/93 se Kambodži odobri uporaba delov koles iz tarifne številke HS 8714 s poreklom iz Malezije v skladu s pravili o poreklu iz dela I, naslova IV, poglavja 2, oddelka 1 Uredbe (EGS) št. 2454/93, v okviru regionalne kumulacije za proizvodnjo koles iz tarifne številke HS 8712.

2.   Dokazila o poreklu za te dele se pripravi na enak način, kot je določeno v delu I, naslov IV, poglavje 2, oddelek 1A Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 2

Odstopanje iz člena 1 velja za kolesa iz tarifne številke HS 8712, ki se izvažajo iz Kambodže in se deklarirajo za sprostitev v prosti promet v Uniji v obdobju od 29. julija 2014 do 31. decembra 2016, in sicer do količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 3

Količine iz Priloge k tej uredbi se upravljajo v skladu s členi 308a, 308b in 308c Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 4

V polju 4 na potrdilih o poreklu (obrazec A), ki jih v skladu s to uredbo izdajo pristojni organi Kambodže, so naslednji zaznamki:

„Derogation — Commission Implementing Regulation (EU) No 822/2014“

Pristojni organi Kambodže Komisiji do konca meseca, ki sledi posameznemu koledarskemu četrtletju, pošljejo četrtletno poročilo o količinah, za katere so bila v skladu s to uredbo izdana potrdila o poreklu (obrazec A), in zaporedne številke navedenih potrdil.

Člen 5

Pristojni organi Kambodže sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s členoma 1 in 4 te uredbe ter vzpostavijo in vzdržujejo upravne strukture in sisteme za zagotovitev pravilnega izvajanja tega odstopanja in upravnega sodelovanja z malezijskimi organi in državami članicami, kot je določeno v delu I, naslov IV, poglavje 2, oddelek 1A Uredbe (EGS) št. 2454/93.

Člen 6

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. julija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

1

(2)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

3

(4)  Kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 530/2013 (UL L 159, 11.6.2013, str. 1).

4

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Leto | Količina (v enotah) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.8094 | 8712 | Dvokolesa in druga podobna kolesa (tudi dostavni tricikli), brez motornega pogona | 2014 (1)

  2015
  2016 | 400 000
  300 000
  150 000 |

Zaporedna št.

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Leto

Količina (v enotah)

09.8094

8712

Dvokolesa in druga podobna kolesa (tudi dostavni tricikli), brez motornega pogona

2014 (1)

2015

2016

400 000

300 000

150 000

---

(1)  Od 29. julija 2014.

---

| 29.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 823/2014

z dne 28. julija 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | TR | 44,1 |
| XS | 56,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | MK | 65,0 |
| TR | 81,4 |
| ZZ | 73,2 |
| 0709 93 10 | TR | 94,7 |
| ZZ | 94,7 |
| 0805 50 10 | AR | 123,5 |
| BO | 98,4 |
| CL | 153,3 |
| NZ | 145,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 114,6 |
| ZA | 133,9 |
| ZZ | 120,4 |
| 0806 10 10 | BR | 154,3 |
| CL | 81,7 |
| EG | 159,6 |
| MA | 154,4 |
| TR | 152,4 |
| ZZ | 140,5 |
| 0808 10 80 | AR | 93,9 |
| BR | 111,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 130,3 |
| US | 159,4 |
| ZA | 116,6 |
| ZZ | 121,3 |
| 0808 30 90 | AR | 71,8 |
| CL | 81,4 |
| NZ | 177,1 |
| ZA | 90,3 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | MK | 106,1 |
| TR | 240,9 |
| XS | 111,2 |
| ZZ | 152,7 |
| 0809 29 00 | CA | 664,5 |
| TR | 290,5 |
| US | 344,6 |
| ZZ | 433,2 |
| 0809 30 | MK | 72,6 |
| TR | 139,3 |
| ZZ | 106,0 |
| 0809 40 05 | BA | 55,3 |
| MK | 53,5 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 83,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

TR

44,1

XS

56,8

ZZ

50,5

0707 00 05

MK

65,0

TR

81,4

ZZ

73,2

0709 93 10

TR

94,7

ZZ

94,7

0805 50 10

AR

123,5

BO

98,4

CL

153,3

NZ

145,2

TR

74,0

UY

114,6

ZA

133,9

ZZ

120,4

0806 10 10

BR

154,3

CL

81,7

EG

159,6

MA

154,4

TR

152,4

ZZ

140,5

0808 10 80

AR

93,9

BR

111,9

CL

115,4

NZ

130,3

US

159,4

ZA

116,6

ZZ

121,3

0808 30 90

AR

71,8

CL

81,4

NZ

177,1

ZA

90,3

ZZ

105,2

0809 10 00

MK

106,1

TR

240,9

XS

111,2

ZZ

152,7

0809 29 00

CA

664,5

TR

290,5

US

344,6

ZZ

433,2

0809 30

MK

72,6

TR

139,3

ZZ

106,0

0809 40 05

BA

55,3

MK

53,5

TR

141,2

ZZ

83,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 29.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 223/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 223/25

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 25. julija 2014

o izvajanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede obrazca za zagotavljanje informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja v zvezi z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5180)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/504/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (1) ter zlasti člena 4(6) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep št. 1082/2013/EU določa mehanizme in strukture za usklajevanje odzivov na resne čezmejne nevarnosti za zdravje, vključno z načrtovanjem pripravljenosti in odzivanja v zvezi s takimi odzivi. |
| --- | --- |

(1)

Sklep št. 1082/2013/EU določa mehanizme in strukture za usklajevanje odzivov na resne čezmejne nevarnosti za zdravje, vključno z načrtovanjem pripravljenosti in odzivanja v zvezi s takimi odzivi.

| (2) | V skladu s členom 4(1) Sklepa št. 1082/2013/EU se države članice in Komisija v okviru Odbora za zdravstveno varnost (OZV) medsebojno posvetujejo glede načrtovanja pripravljenosti in odzivanja z namenom izmenjave najboljših praks in izkušenj, spodbujanja interoperabilnosti nacionalnega načrtovanja pripravljenosti, obravnave medsektorske razsežnosti na ravni Unije in podpore uresničevanju zahtev glede osnovnih zmogljivosti za spremljanje in odzivanje, kot so navedene v Mednarodnem zdravstvenem pravilniku (2005) (MZP). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4(1) Sklepa št. 1082/2013/EU se države članice in Komisija v okviru Odbora za zdravstveno varnost (OZV) medsebojno posvetujejo glede načrtovanja pripravljenosti in odzivanja z namenom izmenjave najboljših praks in izkušenj, spodbujanja interoperabilnosti nacionalnega načrtovanja pripravljenosti, obravnave medsektorske razsežnosti na ravni Unije in podpore uresničevanju zahtev glede osnovnih zmogljivosti za spremljanje in odzivanje, kot so navedene v Mednarodnem zdravstvenem pravilniku (2005) (MZP).

| (3) | Člen 4(2) Sklepa št. 1082/2013/EU navaja informacije o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja na nacionalni ravni ter določa, da morajo države članice Komisiji zagotoviti te informacije do 7. novembra 2014 in nato vsaka tri leta. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4(2) Sklepa št. 1082/2013/EU navaja informacije o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja na nacionalni ravni ter določa, da morajo države članice Komisiji zagotoviti te informacije do 7. novembra 2014 in nato vsaka tri leta.

| (4) | Na podlagi člena 4(3) Sklepa št. 1082/2013/EU morajo države članice obvestiti Komisijo o konkretni reviziji svojega nacionalnega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi člena 4(3) Sklepa št. 1082/2013/EU morajo države članice obvestiti Komisijo o konkretni reviziji svojega nacionalnega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja.

| (5) | V skladu s členom 4(5) Sklepa št. 1082/2013/EU mora Komisija redno analizirati informacije, ki jih prejme od držav članic, v skladu s členom 4(2) in (3) ter pripraviti sintezo ali tematsko poročilo o napredku. Za namene člena 4(1) Komisija začne razpravo v OZV pravočasno in, kadar je ustrezno, na podlagi tega poročila. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 4(5) Sklepa št. 1082/2013/EU mora Komisija redno analizirati informacije, ki jih prejme od držav članic, v skladu s členom 4(2) in (3) ter pripraviti sintezo ali tematsko poročilo o napredku. Za namene člena 4(1) Komisija začne razpravo v OZV pravočasno in, kadar je ustrezno, na podlagi tega poročila.

| (6) | V skladu s členom 4(6) Sklepa št. 1082/2013/EU mora Komisija z izvedbenimi akti sprejeti obrazce, ki jih države članice uporabijo pri pošiljanju informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja, kakor je navedeno v členu 4(2) in (3), ter tako zagotoviti, da te informacije ustrezajo ciljem iz člena 4(1) in da so primerljive. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 4(6) Sklepa št. 1082/2013/EU mora Komisija z izvedbenimi akti sprejeti obrazce, ki jih države članice uporabijo pri pošiljanju informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja, kakor je navedeno v členu 4(2) in (3), ter tako zagotoviti, da te informacije ustrezajo ciljem iz člena 4(1) in da so primerljive.

| (7) | Da bi se izognili podvajanju poročanja, se za namene poročanja v skladu s členom 4(2)(a) Sklepa št. 1082/2013/EU uporabijo informacije, ki so jih države članice že zagotovile Svetovni zdravstveni organizaciji (SZO) v zvezi z izvajanjem osnovnih zmogljivosti za načrtovanje pripravljenosti in odzivanja. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se izognili podvajanju poročanja, se za namene poročanja v skladu s členom 4(2)(a) Sklepa št. 1082/2013/EU uporabijo informacije, ki so jih države članice že zagotovile Svetovni zdravstveni organizaciji (SZO) v zvezi z izvajanjem osnovnih zmogljivosti za načrtovanje pripravljenosti in odzivanja.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za resne čezmejne nevarnosti za zdravje – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za resne čezmejne nevarnosti za zdravje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Prilogi k temu sklepu je določen obrazec, ki ga države članice uporabijo pri zagotavljanju informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje v skladu s členom 4(2) in (3) Sklepa št. 1082/2013/EU.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 25. julija 2014

Za Komisijo

Toni BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 293, 5.11.2013, str. 1.

1

---

PRILOGA

Obrazec, ki ga države članice uporabijo pri zagotavljanju informacij o načrtovanju pripravljenosti in odzivanja na resne čezmejne nevarnosti za zdravje

Država:

Ime in naslov kontaktne točke:

Datum:

Države članice po lastni presoji izberejo ustrezno kontaktno točko za odgovarjanje na vprašanja, zastavljena v nadaljevanju. Kljub temu bi bilo koristno, če bi lahko zagotovili odgovore v sodelovanju z nacionalno kontaktno točko za izvajanje Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (MZP). Treba je odgovoriti na vsa vprašanja. Za vsako vprašanje označite samo en ustrezen odgovor (da, ne, ni relevantno ali ni znano), če je dana takšna izbira, ali odgovorite s kratkim obrazložitvenim besedilom, če vprašanje zahteva odprt odgovor. Če vprašanje ni relevantno za vašo državo, to navedite v polju za opombe, ki je na koncu vsake skupine vprašanj, skupaj z razlogom, zakaj ni relevantno. V skladu s členom 4(2)(b) in (c) Sklepa št. 1082/2013/EU se obveznost zagotavljanja informacij, ki je zahtevana v poglavjih II (Interoperabilnost) in III (Neprekinjeno delovanje), uporablja le, če takšni ukrepi ali ureditve že obstajajo ali so predvideni kot del nacionalnega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja.

I.   Izvajanje osnovnih zmogljivosti v okviru MZP, kot je navedeno v členu 4(2)(a) Sklepa št. 1082/2013/EU

| 1 | Prosimo, da predložite kopijo vaših zadnjih odgovorov na vprašalnik SZO za spremljanje napredka pri izvajanju osnovnih zmogljivosti v okviru MZP v državah pogodbenicah, in, če je možno, poročilo o profilu države, ki ga je pripravila SZO. Navedite tudi naslednje podatke: |
| --- | --- |
| 2.1 | Ali ste zaključili svoje izvajanje osnovnih zmogljivosti v okviru MZP? | da | ne |
| | |
| 2.2 | Če ste odgovorili z ne, navedite razlog za to. |
| | |
| 3 | Predstavite – kadar se vam zdi primerno – vaše zamisli o tem, katere ukrepe morajo sprejeti Komisija, agencije EU ali države članice, da bi zagotovile ohranjanje in krepitev osnovnih zmogljivosti v okviru SZO v prihodnosti. |
| | |
| 4 | Navedite – kadar se vam zdi primerno – kakršne koli pripombe ali pojasnitve v zvezi z zgornjimi vprašanji in po potrebi navedite vse ustrezne dejavnosti, ki jih izvaja vaša država in ki niso zajete v tem vprašalniku (po potrebi se lahko priložijo dodatne strani). |
| | |

1

Prosimo, da predložite kopijo vaših zadnjih odgovorov na vprašalnik SZO za spremljanje napredka pri izvajanju osnovnih zmogljivosti v okviru MZP v državah pogodbenicah, in, če je možno, poročilo o profilu države, ki ga je pripravila SZO. Navedite tudi naslednje podatke:

2.1

Ali ste zaključili svoje izvajanje osnovnih zmogljivosti v okviru MZP?

da

ne

2.2

Če ste odgovorili z ne, navedite razlog za to.

3

Predstavite – kadar se vam zdi primerno – vaše zamisli o tem, katere ukrepe morajo sprejeti Komisija, agencije EU ali države članice, da bi zagotovile ohranjanje in krepitev osnovnih zmogljivosti v okviru SZO v prihodnosti.

4

Navedite – kadar se vam zdi primerno – kakršne koli pripombe ali pojasnitve v zvezi z zgornjimi vprašanji in po potrebi navedite vse ustrezne dejavnosti, ki jih izvaja vaša država in ki niso zajete v tem vprašalniku (po potrebi se lahko priložijo dodatne strani).

II.   Interoperabilnost med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji, kot je navedena v členu 4(2)(b) Sklepa št. 1082/2013/EU

V skladu s členom 4(2) Sklepa št. 1082/2013/EU se obveznost zagotavljanja informacij uporablja le, če takšni ukrepi ali ureditve že obstajajo ali so predvideni kot del nacionalnega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja.

Nacionalne strukture usklajevanja za medsektorske dogodke, kot je navedeno v členu 4(2)(b)(i) Sklepa št. 1082/2013/EU, pomenijo strukture, ki imajo strateške upravne funkcije in funkcije oblikovanja politik, zlasti v zvezi s strukturo poveljevanja. To bi lahko bil organ, odbor ali projektna skupina. Nacionalni izredni operativni centri, kot so navedeni v členu 4(2)(b)(ii) Sklepa št. 1082/2013/EU, pomenijo operativne strukture in/ali ureditve za zagotavljanje logističnih funkcij in orodij, zlasti v zvezi s komunikacijo, v primeru novo nastajajočih resnih čezmejnih nevarnosti za zdravje.

| 5.1 | Ali so v dejavnosti načrtovanja pripravljenosti in odzivanja zdravstvenega sektorja vključeni tudi drugi sektorji? | da | ne | ni relevantno | ni znano |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| 5.2 | Če je odgovor da, za katero vrsto nevarnosti, ki spadajo na področje uporabe Sklepa št. 1082/2013/EU? |
| 5.2.1 | nevarnosti biološkega izvora, ki zajemajo: |
| 5.2.1.1 | nalezljive bolezni, na primer (če je mogoče, opredelite natančneje) | | | | |
| | — | bolezni, ki se prenašajo s hrano |

5.1

Ali so v dejavnosti načrtovanja pripravljenosti in odzivanja zdravstvenega sektorja vključeni tudi drugi sektorji?

da

ne

ni relevantno

ni znano

5.2

Če je odgovor da, za katero vrsto nevarnosti, ki spadajo na področje uporabe Sklepa št. 1082/2013/EU?

5.2.1

nevarnosti biološkega izvora, ki zajemajo:

5.2.1.1

nalezljive bolezni, na primer (če je mogoče, opredelite natančneje)

—

bolezni, ki se prenašajo s hrano

| — | zoonotske bolezni |
| --- | --- |

—

zoonotske bolezni

| — | bolezni, ki se prenašajo z vodo |
| --- | --- |

—

bolezni, ki se prenašajo z vodo

| — | druge nalezljive bolezni, prosimo navedite |
| --- | --- |

—

druge nalezljive bolezni, prosimo navedite

5.2.1.2

protimikrobna odpornost in bolnišnične okužbe, povezane z nalezljivimi boleznimi

5.2.1.3

biotoksini ali druga škodljiva biološka sredstva, ki niso povezana z nalezljivimi boleznimi

5.2.2

nevarnosti kemičnega izvora

5.2.3

nevarnosti okoljskega izvora

5.2.4

nevarnosti neznanega izvora

5.2.5

dogodki, ki lahko pomenijo ali so bili razglašeni za izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja v okviru MZP, če spadajo v zgoraj navedene kategorije

| | 6 | Katerega od naslednjih sektorjev vaša država opredeljuje kot ključnega v primeru izrednih razmer, povezanih z resno čezmejno nevarnostjo za zdravje? | 7 | Ali so na voljo standardni operativni postopki za usklajevanje zdravstvenega sektorja s katerim koli od naslednjih sektorjev? |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | da | ne | se ne uporablja | ni znano | | da | ne | ni znano |
| energija | 6.1 | | | | | 7.1 | | | |
| informacijska in komunikacijska tehnologija | 6.2 | | | | | 7.2 | | | |
| promet | 6.3 | | | | | 7.3 | | | |
| voda za zdravstvene ustanove, farmacevtske dejavnosti, sanitarne storitve | 6.4 | | | | | 7.4 | | | |
| kmetijstvo, vključno z veterinarskim sektorjem | 6.5 | | | | | 7.5 | | | |
| varnost hrane | 6.6 | | | | | 7.6 | | | |
| preskrba s hrano | 6.7 | | | | | 7.7 | | | |
| kemična industrija | 6.8 | | | | | 7.8 | | | |
| industrija, ki zagotavlja farmacevtske izdelke in drug potrošni material za zdravstveni sektor | 6.9 | | | | | 7.9 | | | |
| varnostna policija in policija za nujne primere, gasilske in reševalne službe | 6.10 | | | | | 7.10 | | | |
| lokalne okoljske storitve | 6.11 | | | | | 7.11 | | | |
| pogrebne storitve | 6.12 | | | | | 7.12 | | | |
| vojska | 6.13 | | | | | 7.13 | | | |
| civilna zaščita | 6.14 | | | | | 7.14 | | | |
| upravne enote in enote države | 6.15 | | | | | 7.15 | | | |
| znanstvene ustanove | 6.16 | | | | | 7.16 | | | |
| kulturne in medijske ustanove | 6.17 | | | | | 7.17 | | | |
| sektor prostovoljcev | 6.18 | | | | | 7.18 | | | |
| drugi sektorji (prosimo, navedite, kateri) |
| | 6.19 | | | | | 7.19 | | | |

6

Katerega od naslednjih sektorjev vaša država opredeljuje kot ključnega v primeru izrednih razmer, povezanih z resno čezmejno nevarnostjo za zdravje?

7

Ali so na voljo standardni operativni postopki za usklajevanje zdravstvenega sektorja s katerim koli od naslednjih sektorjev?

da

ne

se ne uporablja

ni znano

da

ne

ni znano

energija

6.1

7.1

informacijska in komunikacijska tehnologija

6.2

7.2

promet

6.3

7.3

voda za zdravstvene ustanove, farmacevtske dejavnosti, sanitarne storitve

6.4

7.4

kmetijstvo, vključno z veterinarskim sektorjem

6.5

7.5

varnost hrane

6.6

7.6

preskrba s hrano

6.7

7.7

kemična industrija

6.8

7.8

industrija, ki zagotavlja farmacevtske izdelke in drug potrošni material za zdravstveni sektor

6.9

7.9

varnostna policija in policija za nujne primere, gasilske in reševalne službe

6.10

7.10

lokalne okoljske storitve

6.11

7.11

pogrebne storitve

6.12

7.12

vojska

6.13

7.13

civilna zaščita

6.14

7.14

upravne enote in enote države

6.15

7.15

znanstvene ustanove

6.16

7.16

kulturne in medijske ustanove

6.17

7.17

sektor prostovoljcev

6.18

7.18

drugi sektorji (prosimo, navedite, kateri)

6.19

7.19

| 8.1 | Kateri so ključni sektorji, za katere zdravstveni sektor v vaši državi nima vzpostavljenih ureditev o usklajevanju? (odgovor neobvezen) |
| --- | --- |
| | |
| 8.2 | Kateri so prednostni sektorji, za katere bi bilo treba izboljšati usklajevanje z zdravstvenim sektorjem? Razvrstite po prednostnem vrstnem redu. (odgovor neobvezen) |
| | |
| 9.1 | Opišite ureditve za strukture strateškega usklajevanja (nacionalna zakonodaja ali standardni operativni postopki), ki se trenutno izvajajo za zagotavljanje interoperabilnosti med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji, ki so opredeljeni kot ključni v primeru izrednih razmer, vključno z veterinarskim sektorjem. Navedite sektorje, ki jih zajemajo te strukture usklajevanja. |
| | |
| 9.2 | Kako je nacionalno predstavništvo v Odboru za zdravstveno varnost povezano s strukturami? |
| | |
| 10 | Opišite ureditve za
  operativne centre (krizne centre) (nacionalna zakonodaja ali standardni operativni postopki), ki se trenutno izvajajo za zagotavljanje interoperabilnosti med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji, ki so opredeljeni kot ključni v primeru izrednih razmer, vključno z veterinarskim sektorjem. Navedite sektorje, ki jih zajemajo te strukture usklajevanja. |
| | |
| 11 | Je bila interoperabilnost med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji preizkušena na nacionalni ravni? | da | ne | ni znano |
| | | |
| 12 | Navedite, kadar se vam zdi primerno, kakršne koli pripombe ali pojasnitve v zvezi z zgornjimi vprašanji in navedite vse ustrezne dejavnosti, ki jih izvaja vaša država (npr. bodisi z vajami ali zaradi resničnih dogodkov) (po potrebi se lahko priložijo dodatne strani). |
| | |

8.1

Kateri so ključni sektorji, za katere zdravstveni sektor v vaši državi nima vzpostavljenih ureditev o usklajevanju? (odgovor neobvezen)

8.2

Kateri so prednostni sektorji, za katere bi bilo treba izboljšati usklajevanje z zdravstvenim sektorjem? Razvrstite po prednostnem vrstnem redu. (odgovor neobvezen)

9.1

Opišite ureditve za strukture strateškega usklajevanja (nacionalna zakonodaja ali standardni operativni postopki), ki se trenutno izvajajo za zagotavljanje interoperabilnosti med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji, ki so opredeljeni kot ključni v primeru izrednih razmer, vključno z veterinarskim sektorjem. Navedite sektorje, ki jih zajemajo te strukture usklajevanja.

9.2

Kako je nacionalno predstavništvo v Odboru za zdravstveno varnost povezano s strukturami?

10

Opišite ureditve za
  operativne centre (krizne centre) (nacionalna zakonodaja ali standardni operativni postopki), ki se trenutno izvajajo za zagotavljanje interoperabilnosti med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji, ki so opredeljeni kot ključni v primeru izrednih razmer, vključno z veterinarskim sektorjem. Navedite sektorje, ki jih zajemajo te strukture usklajevanja.

11

Je bila interoperabilnost med zdravstvenim sektorjem in drugimi sektorji preizkušena na nacionalni ravni?

da

ne

ni znano

12

Navedite, kadar se vam zdi primerno, kakršne koli pripombe ali pojasnitve v zvezi z zgornjimi vprašanji in navedite vse ustrezne dejavnosti, ki jih izvaja vaša država (npr. bodisi z vajami ali zaradi resničnih dogodkov) (po potrebi se lahko priložijo dodatne strani).

III.   Načrtovanje neprekinjenega delovanja, kot je navedeno v členu 4(2)(c) Sklepa št. 1082/2013/EU

V skladu s členom 4(2) Sklepa št. 1082/2013/EU se obveznost zagotavljanja informacij uporablja le, če takšni ukrepi ali ureditve že obstajajo ali so predvideni kot del nacionalnega načrtovanja pripravljenosti in odzivanja.

Načrtovanje neprekinjenega delovanja se nanaša na procese upravljanja in celovite načrte, ki vzdržujejo neprekinjenost ključnih procesov organizacije – tistih procesov, ki podjetju omogočajo zagotavljanje ključnih storitev ali proizvodov – v primeru motečega dogodka. Neprekinjeno delovanje zajema vse vidike organizacije, ki so pomembni pri podpiranju ključnih procesov, in sicer ljudi, nepremičnine, dobavitelje, tehnologije, podatke itd. Analiza poslovnega učinka napoveduje posledice motnje poslovne funkcije in procesa ter zbira informacije, ki so potrebne za razvoj strategij okrevanja.

| 13.1 | Ali obstajajo nacionalni načrti za neprekinjeno delovanje, katerih cilj je zagotoviti neprekinjeno zagotavljanje ključnih storitev in proizvodov v primeru izrednih razmer, ki so povezane z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, kot jih opredeljuje Sklep št. 1082/2013/EU? | da | ne | ni znano |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | |
| 13.2 | So ti nacionalni načrti neprekinjenega delovanja splošni (glej vprašanje 14) ali specifični (glej vprašanje 15)? |
| | |
| 14.1 | Katere zdravstvene storitve obravnavajo splošni načrti? Prosimo, označite v nadaljevanju. | da | ne | ni znano |
| 14.1.1 | primarne zdravstvene storitve | | | |
| 14.1.2 | bolnišnice | | | |
| 14.1.3 | druge storitve (prosimo, navedite katere) |
| | | | | |
| 14.2 | Če je odgovor da, katere nezdravstvene sektorje, ki se štejejo kot ključni, obravnavajo ti načrti? |
| 14.2.1 | energija | | | |
| 14.2.2 | informacijska in komunikacijska tehnologija | | | |
| 14.2.3 | promet | | | |
| 14.2.4 | voda za zdravstvene ustanove, farmacevtske dejavnosti, sanitarne storitve | | | |
| 14.2.5 | kmetijstvo, vključno z veterinarskim sektorjem | | | |
| 14.2.6 | varnost hrane | | | |
| 14.2.7 | preskrba s hrano | | | |
| 14.2.8 | kemična industrija | | | |
| 14.2.9 | industrija, ki zagotavlja farmacevtske izdelke in drug potrošni material za zdravstveni sektor | | | |
| 14.2.10 | varnostna policija in policija za nujne primere, gasilske in reševalne službe | | | |
| 14.2.11 | lokalne okoljske storitve | | | |
| 14.2.12 | pogrebne storitve | | | |
| 14.2.13 | vojska | | | |
| 14.2.14 | civilna zaščita | | | |
| 14.2.15 | upravne enote in enote države | | | |
| 14.2.16 | znanstvene ustanove | | | |
| 14.2.17 | kulturne in medijske ustanove | | | |
| 14.2.18 | sektor prostovoljcev | | | |
| 14.2.19 | drugi sektorji (prosimo, navedite, kateri) |
| | | | | |
| 14.3 | Če je odgovor da, kateri od naslednjih elementov so vključeni? | da | Če da, opišite. | ne | ni znano |
| 14.3.1 | analiza poslovnega učinka | | | | |
| 14.3.2 | prednostna obravnava ključnih storitev in funkcij s pomočjo ocene tveganja, da se izkoristijo zdravstveni ukrepi | | | | |
| 14.3.3 | usposabljanje, vaje, ocenjevanje, posodabljanje, potrjevanje | | | | |
| 14.3.4 | identifikacija osebja, bistvena za ohranitev ključnih funkcij, ki se nanašajo na odsotnost z dela, da se čim bolj zmanjša njihov vpliv na ključne funkcije | | | | |
| 14.3.5 | zagotavljanje jasnih struktur poveljevanja, prenosov pooblastil in dednih redov | | | | |
| 14.3.6 | ocenjevanje potrebe po kopičenju zalog strateških rezerv blaga, materiala in opreme | | | | |
| 14.3.7 | identifikacija enot, oddelkov ali služb, ki bi jih bilo mogoče zmanjšati ali zapreti | | | | |
| 14.3.8 | dodeljevanje in usposabljanje nadomestnega osebja za ključna delovna mesta | | | | |
| 14.3.9 | upoštevanje in preskušanje načinov za zmanjšanje družbenih motenj (npr. delo na daljavo ali delo na domu in zmanjšanje števila fizičnih srečanj in potovanj) | | | | |
| 14.3.10 | načrtovanje potrebe po podpori socialnih storitev za ključne delavce | | | | |
| 14.3.11 | načrtovanje potrebe po storitvah psihosocialne podpore, da se ohranja učinkovitost delavcev | | | | |
| 14.3.12 | načrtovanje faze okrevanja | | | | |
| 14.3.13 | drugi elementi (prosimo, navedite, kateri) |
| | | | | | |
| 15.1 | Katere specifične resne čezmejne nevarnosti za zdravje obravnavajo specifični načrti? Prosimo, navedite spodaj v skladu s členom 2 Sklepa št. 1082/2013/EU. |
| | |
| 15.2 | Katere zdravstvene storitve obravnavajo ti načrti? Prosimo, označite spodaj | da | ne | ni znano |
| 15.2.1 | primarne zdravstvene storitve | | | |
| 15.2.2 | bolnišnice | | | |
| 15.2.3 | druge storitve (prosimo, navedite katere) |
| | | | | |
| 15.3 | Če je odgovor da, katere nezdravstvene sektorje, ki se štejejo kot ključni, obravnavajo ti načrti? |
| 15.3.1 | energija | | | |
| 15.3.2 | informacijska in komunikacijska tehnologija | | | |
| 15.3.3 | promet | | | |
| 15.3.4 | voda za zdravstvene ustanove, farmacevtske dejavnosti, sanitarne storitve | | | |
| 15.3.5 | kmetijstvo, vključno z veterinarskim sektorjem | | | |
| 15.3.6 | varnost hrane | | | |
| 15.3.7 | preskrba s hrano | | | |
| 15.3.8 | kemična industrija | | | |
| 15.3.9 | industrija, ki zagotavlja farmacevtske izdelke in drug potrošni material za zdravstveni sektor | | | |
| 15.3.10 | varnostna policija in policija za nujne primere, gasilske in reševalne službe | | | |
| 15.3.11 | lokalne okoljske storitve | | | |
| 15.3.12 | pogrebne storitve | | | |
| 15.3.13 | vojska | | | |
| 15.3.14 | civilna zaščita | | | |
| 15.3.15 | upravne enote in enote države | | | |
| 15.3.16 | znanstvene ustanove | | | |
| 15.3.17 | kulturne in medijske ustanove | | | |
| 15.3.18 | sektor prostovoljcev | | | |
| 15.3.19 | drugi sektorji (prosimo, navedite, kateri) |
| | | | | |
| 15.4 | Če je odgovor da, kateri od naslednjih elementov so vključeni? | da | Če da, opišite. | ne | ni znano |
| 15.4.1 | analiza poslovnega učinka | | | | |
| 15.4.2 | prednostna obravnava ključnih storitev in funkcij s pomočjo ocene tveganja, da se izkoristijo zdravstveni ukrepi | | | | |
| 15.4.3 | usposabljanje, vaje, ocenjevanje, posodabljanje, potrjevanje | | | | |
| 15.4.4 | identifikacija osebja, bistvena za ohranitev ključnih funkcij, ki se nanašajo na odsotnost z dela, da se čim bolj zmanjša njihov vpliv na ključne funkcije | | | | |
| 15.4.5 | zagotavljanje jasnih struktur poveljevanja, prenosov pooblastil in dednih redov | | | | |
| 15.4.6 | ocenjevanje potrebe po kopičenju zalog strateških rezerv blaga, materiala in opreme | | | | |
| 15.4.7 | identifikacija enot, oddelkov ali služb, ki bi jih bilo mogoče zmanjšati ali zapreti | | | | |
| 15.4.8 | dodeljevanje in usposabljanje nadomestnega osebja za ključna delovna mesta | | | | |
| 15.4.9 | upoštevanje in preskušanje načinov za zmanjšanje družbenih motenj (npr. delo na daljavo ali delo na domu in zmanjšanje števila fizičnih srečanj in potovanj) | | | | |
| 15.4.10 | načrtovanje potrebe po podpori socialnih storitev za ključne delavce | | | | |
| 15.4.11 | načrtovanje potrebe po storitvah psihosocialne podpore, da se ohranja učinkovitost delavcev | | | | |
| 15.4.12 | načrtovanje faze okrevanja | | | | |
| 15.4.13 | drugi elementi (prosimo, navedite, kateri) |
| | | | | | |
| 16 | Ali obstajajo načrti neprekinjenega delovanja za vstopne točke, kot je navedeno v MZP? | da | ne | ni znano |
| | | |
| 17 | Navedite, kadar se vam zdi primerno, kakršne koli pripombe ali pojasnitve v zvezi z zgornjimi vprašanji in navedite vse ustrezne dejavnosti, ki jih izvaja vaša država (po potrebi se lahko priložijo dodatne strani). |
| | |

13.1

Ali obstajajo nacionalni načrti za neprekinjeno delovanje, katerih cilj je zagotoviti neprekinjeno zagotavljanje ključnih storitev in proizvodov v primeru izrednih razmer, ki so povezane z resnimi čezmejnimi nevarnostmi za zdravje, kot jih opredeljuje Sklep št. 1082/2013/EU?

da

ne

ni znano

13.2

So ti nacionalni načrti neprekinjenega delovanja splošni (glej vprašanje 14) ali specifični (glej vprašanje 15)?

14.1

Katere zdravstvene storitve obravnavajo splošni načrti? Prosimo, označite v nadaljevanju.

da

ne

ni znano

14.1.1

primarne zdravstvene storitve

14.1.2

bolnišnice

14.1.3

druge storitve (prosimo, navedite katere)

14.2

Če je odgovor da, katere nezdravstvene sektorje, ki se štejejo kot ključni, obravnavajo ti načrti?

14.2.1

energija

14.2.2

informacijska in komunikacijska tehnologija

14.2.3

promet

14.2.4

voda za zdravstvene ustanove, farmacevtske dejavnosti, sanitarne storitve

14.2.5

kmetijstvo, vključno z veterinarskim sektorjem

14.2.6

varnost hrane

14.2.7

preskrba s hrano

14.2.8

kemična industrija

14.2.9

industrija, ki zagotavlja farmacevtske izdelke in drug potrošni material za zdravstveni sektor

14.2.10

varnostna policija in policija za nujne primere, gasilske in reševalne službe

14.2.11

lokalne okoljske storitve

14.2.12

pogrebne storitve

14.2.13

vojska

14.2.14

civilna zaščita

14.2.15

upravne enote in enote države

14.2.16

znanstvene ustanove

14.2.17

kulturne in medijske ustanove

14.2.18

sektor prostovoljcev

14.2.19

drugi sektorji (prosimo, navedite, kateri)

14.3

Če je odgovor da, kateri od naslednjih elementov so vključeni?

da

Če da, opišite.

ne

ni znano

14.3.1

analiza poslovnega učinka

14.3.2

prednostna obravnava ključnih storitev in funkcij s pomočjo ocene tveganja, da se izkoristijo zdravstveni ukrepi

14.3.3

usposabljanje, vaje, ocenjevanje, posodabljanje, potrjevanje

14.3.4

identifikacija osebja, bistvena za ohranitev ključnih funkcij, ki se nanašajo na odsotnost z dela, da se čim bolj zmanjša njihov vpliv na ključne funkcije

14.3.5

zagotavljanje jasnih struktur poveljevanja, prenosov pooblastil in dednih redov

14.3.6

ocenjevanje potrebe po kopičenju zalog strateških rezerv blaga, materiala in opreme

14.3.7

identifikacija enot, oddelkov ali služb, ki bi jih bilo mogoče zmanjšati ali zapreti

14.3.8

dodeljevanje in usposabljanje nadomestnega osebja za ključna delovna mesta

14.3.9

upoštevanje in preskušanje načinov za zmanjšanje družbenih motenj (npr. delo na daljavo ali delo na domu in zmanjšanje števila fizičnih srečanj in potovanj)

14.3.10

načrtovanje potrebe po podpori socialnih storitev za ključne delavce

14.3.11

načrtovanje potrebe po storitvah psihosocialne podpore, da se ohranja učinkovitost delavcev

14.3.12

načrtovanje faze okrevanja

14.3.13

drugi elementi (prosimo, navedite, kateri)

15.1

Katere specifične resne čezmejne nevarnosti za zdravje obravnavajo specifični načrti? Prosimo, navedite spodaj v skladu s členom 2 Sklepa št. 1082/2013/EU.

15.2

Katere zdravstvene storitve obravnavajo ti načrti? Prosimo, označite spodaj

da

ne

ni znano

15.2.1

primarne zdravstvene storitve

15.2.2

bolnišnice

15.2.3

druge storitve (prosimo, navedite katere)

15.3

Če je odgovor da, katere nezdravstvene sektorje, ki se štejejo kot ključni, obravnavajo ti načrti?

15.3.1

energija

15.3.2

informacijska in komunikacijska tehnologija

15.3.3

promet

15.3.4

voda za zdravstvene ustanove, farmacevtske dejavnosti, sanitarne storitve

15.3.5

kmetijstvo, vključno z veterinarskim sektorjem

15.3.6

varnost hrane

15.3.7

preskrba s hrano

15.3.8

kemična industrija

15.3.9

industrija, ki zagotavlja farmacevtske izdelke in drug potrošni material za zdravstveni sektor

15.3.10

varnostna policija in policija za nujne primere, gasilske in reševalne službe

15.3.11

lokalne okoljske storitve

15.3.12

pogrebne storitve

15.3.13

vojska

15.3.14

civilna zaščita

15.3.15

upravne enote in enote države

15.3.16

znanstvene ustanove

15.3.17

kulturne in medijske ustanove

15.3.18

sektor prostovoljcev

15.3.19

drugi sektorji (prosimo, navedite, kateri)

15.4

Če je odgovor da, kateri od naslednjih elementov so vključeni?

da

Če da, opišite.

ne

ni znano

15.4.1

analiza poslovnega učinka

15.4.2

prednostna obravnava ključnih storitev in funkcij s pomočjo ocene tveganja, da se izkoristijo zdravstveni ukrepi

15.4.3

usposabljanje, vaje, ocenjevanje, posodabljanje, potrjevanje

15.4.4

identifikacija osebja, bistvena za ohranitev ključnih funkcij, ki se nanašajo na odsotnost z dela, da se čim bolj zmanjša njihov vpliv na ključne funkcije

15.4.5

zagotavljanje jasnih struktur poveljevanja, prenosov pooblastil in dednih redov

15.4.6

ocenjevanje potrebe po kopičenju zalog strateških rezerv blaga, materiala in opreme

15.4.7

identifikacija enot, oddelkov ali služb, ki bi jih bilo mogoče zmanjšati ali zapreti

15.4.8

dodeljevanje in usposabljanje nadomestnega osebja za ključna delovna mesta

15.4.9

upoštevanje in preskušanje načinov za zmanjšanje družbenih motenj (npr. delo na daljavo ali delo na domu in zmanjšanje števila fizičnih srečanj in potovanj)

15.4.10

načrtovanje potrebe po podpori socialnih storitev za ključne delavce

15.4.11

načrtovanje potrebe po storitvah psihosocialne podpore, da se ohranja učinkovitost delavcev

15.4.12

načrtovanje faze okrevanja

15.4.13

drugi elementi (prosimo, navedite, kateri)

16

Ali obstajajo načrti neprekinjenega delovanja za vstopne točke, kot je navedeno v MZP?

da

ne

ni znano

17

Navedite, kadar se vam zdi primerno, kakršne koli pripombe ali pojasnitve v zvezi z zgornjimi vprašanji in navedite vse ustrezne dejavnosti, ki jih izvaja vaša država (po potrebi se lahko priložijo dodatne strani).

IV.   Revizije načrtovanja nacionalne pripravljenosti, kot so navedene v členu 4(3) Sklepa št. 1082/2013/EU

Glavni namen tega poglavja je pridobiti informacije o trenutnem stanju v državah članicah. Države članice morajo kljub temu v skladu s členom 4(3) zagotoviti informacije z uporabo tega obrazca, kadar koli se odločijo konkretno spremeniti svoje nacionalno načrtovanje pripravljenosti na lastno pobudo in neodvisno od kakršnih koli zahtev Komisije.

| 18.1 | Kdaj ste izvedli konkretne revizije vašega nacionalnega načrtovanja pripravljenosti? | |
| --- | --- | --- |
| | Prosimo, predložite podrobnosti o konkretnih spremembah v obliki, določeni v poglavjih I, II in III te priloge. |

18.1

Kdaj ste izvedli konkretne revizije vašega nacionalnega načrtovanja pripravljenosti?

Prosimo, predložite podrobnosti o konkretnih spremembah v obliki, določeni v poglavjih I, II in III te priloge.

---