# Eiropas Savienības C 224/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 224 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 15. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 224

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 15. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2014/C 224/01 | Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2014. gada 5. februāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2013/36/ES un 2009/110/EK un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (CON/2014/9) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2014/C 224/01

Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2014. gada 5. februāris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2013/36/ES un 2009/110/EK un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (CON/2014/9)

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 224/02 | Euro maiņas kurss | 26 |
| 2014/C 224/03 | Komisijas sniegta informācija saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/327/ES | 27 |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2014/C 224/04 | Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma kopsavilkums par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmāku veidošanu | 28 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2014/C 224/05 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (publicēts OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp., OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp., OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp., OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp., OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp., OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp., OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp., OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp., OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp., OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp., OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp., OV C 11, 13.1.2012., 13. lpp., OV C 72, 10.3.2012., 44. lpp., OV C 199, 7.7.2012., 8. lpp., OV C 298, 4.10.2012., 3. lpp., OV C 56, 26.2.2013., 13. lpp., OV C 98, 5.4.2013., 3. lpp., OV C 269, 18.9.2013., 2. lpp., OV C 57, 28.2.2014., 1. lpp., OV C 152, 20.5.2014., 25. lpp.) | 31 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 224/02

Euro maiņas kurss

26

2014/C 224/03

Komisijas sniegta informācija saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/327/ES

27

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2014/C 224/04

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma kopsavilkums par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmāku veidošanu

28

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2014/C 224/05

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (publicēts OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp., OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp., OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp., OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp., OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp., OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp., OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp., OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp., OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp., OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp., OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp., OV C 11, 13.1.2012., 13. lpp., OV C 72, 10.3.2012., 44. lpp., OV C 199, 7.7.2012., 8. lpp., OV C 298, 4.10.2012., 3. lpp., OV C 56, 26.2.2013., 13. lpp., OV C 98, 5.4.2013., 3. lpp., OV C 269, 18.9.2013., 2. lpp., OV C 57, 28.2.2014., 1. lpp., OV C 152, 20.5.2014., 25. lpp.)

31

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 224/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7324 – ACS/CLECE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 32 |
| 2014/C 224/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7285 – Cerberus / Visteon Interiors) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 33 |
| 2014/C 224/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7306 – Triton/GEA heat exchanger business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 34 |
| 2014/C 224/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7320 – PAI Partners / DVD Participations) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 35 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2014/C 224/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7324 – ACS/CLECE) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

ACS/CLECE

1

32

2014/C 224/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7285 – Cerberus / Visteon Interiors) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Cerberus / Visteon Interiors

1

33

2014/C 224/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7306 – Triton/GEA heat exchanger business) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Triton/GEA heat exchanger business

1

34

2014/C 224/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7320 – PAI Partners / DVD Participations) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

PAI Partners / DVD Participations

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2014. gada 5. februāris)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2013/36/ES un 2009/110/EK un atceļ Direktīvu 2007/64/EK

(CON/2014/9)

2014/C 224/01

Ievads un juridiskais pamats

2013. gada 31. oktobrī Eiropas Centrālā banka saņēma Padomes lūgumu sniegt atzinumu attiecībā uz priekšlikumu direktīvai par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2013/36/ES un 2009/110/EK un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (1) (turpmāk – ierosinātā direktīva).

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātajā direktīvā ir ietverti noteikumi, kuri ietekmē Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumus veicināt norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību, un palīdz sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz finanšu sistēmas stabilitāti, kā tas noteikts Līguma 127. panta 2. punkta ceturtajā ievilkumā un 127. panta 5. punktā. Valde ir pieņēmusi šo atzinumu saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārējie apsvērumi

| 1. | Ar ierosināto direktīvu, kurā ietverta Direktīva 2007/64/EK (Maksājumu pakalpojumu direktīva vai MPD) un ar kuru tā tiek atcelta (2), ir paredzēts turpmāk attīstīt Savienības mēroga elektronisko maksājumu tirgu, līdz ar to ļaujot patērētājiem un tirgus dalībniekiem pilnībā izmantot iekšējo tirgu, ņemot arī vērā ātro attīstību privātklientu maksājumu tirgus jomā (jaunu maksājumu risinājumu ieviešana, izmantojot viedtālruņus, elektronisko komerciju u. c.). Šie priekšlikumi ir izstrādāti pēc tam, kad Komisija veica plašu pārskatu par pašreizējo situāciju attiecībā uz maksājumu pakalpojumiem. 2012. gada janvārī Komisija nāca klajā ar Zaļo grāmatu – “Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu” (3) un uzsāka tās sabiedrisko apspriešanu, kurā piedalījās arī ECB (4). Gan Zaļās grāmatas apspriešanas rezultātā iegūtās atbildes, gan Komisijas patstāvīgi veiktie pētījumi un MPD pārskats atklāj, ka nesenās inovācijas privātklientu maksājumu pakalpojumu tirgū un tehnoloģijās no reglamentēšanas viedokļa rada jaunus izaicinājumus, un ar priekšlikumiem tos ir paredzēts risināt. |
| --- | --- |

1.

Ar ierosināto direktīvu, kurā ietverta Direktīva 2007/64/EK (Maksājumu pakalpojumu direktīva vai MPD) un ar kuru tā tiek atcelta (2), ir paredzēts turpmāk attīstīt Savienības mēroga elektronisko maksājumu tirgu, līdz ar to ļaujot patērētājiem un tirgus dalībniekiem pilnībā izmantot iekšējo tirgu, ņemot arī vērā ātro attīstību privātklientu maksājumu tirgus jomā (jaunu maksājumu risinājumu ieviešana, izmantojot viedtālruņus, elektronisko komerciju u. c.). Šie priekšlikumi ir izstrādāti pēc tam, kad Komisija veica plašu pārskatu par pašreizējo situāciju attiecībā uz maksājumu pakalpojumiem. 2012. gada janvārī Komisija nāca klajā ar Zaļo grāmatu – “Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu” (3) un uzsāka tās sabiedrisko apspriešanu, kurā piedalījās arī ECB (4). Gan Zaļās grāmatas apspriešanas rezultātā iegūtās atbildes, gan Komisijas patstāvīgi veiktie pētījumi un MPD pārskats atklāj, ka nesenās inovācijas privātklientu maksājumu pakalpojumu tirgū un tehnoloģijās no reglamentēšanas viedokļa rada jaunus izaicinājumus, un ar priekšlikumiem tos ir paredzēts risināt.

| 2. | Ar ierosināto direktīvu tiek ieviesti vairāki grozījumi pašreizējā MPD sistēmā, tostarp paplašinot darbības jomu gan attiecībā uz maksājumu darījumu ģeogrāfisko tvērumu, gan valūtu. Tajā no jauna definē un groza vairākus pašreizējos izņēmumus no MPD piemērošanas, lai tos padarītu stingrākus un grūtāk pielietojamus, un atceļ tos, kuri vairāk nav nepieciešami. Piemēram, ar to tiek grozīts izņēmums, kas attiecas uz tirdzniecības pārstāvjiem – izņēmums attieksies vienīgi uz tiem tirdzniecības pārstāvjiem, kuri rīkojas vai nu maksātāja vai maksājuma saņēmēja vārdā. Tajā arī pašreizējo digitālā satura jeb “telekomunikāciju” izņēmumu definē no jauna ar ierobežotāku fokusu, un atceļ MPD nepiemērošanu skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, ko nodrošina neatkarīgi bankomātu izvietotāji. Visbūtiskākais – ar to tiek paplašināta MPD sistēma, lai to attiecinātu uz jauniem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, t. i., tādām trešām personām – maksājumu pakalpojumu sniedzējiem (TPPS), kuru saimnieciskā darbība ir sniegt pakalpojumus, kas balstīti uz pieeju maksājumu kontiem, piemēram, maksājuma iniciēšana vai piekļuve konta informācijai, bet kuri parasti nav klientu līdzekļu turētāji (5). Nolūkā piemērot maksimālās robežvērtības starpbanku komisijas maksām atbilstoši ierosinātai regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem, ar ierosināto direktīvu tiek arī aizliegta tirgotāju prakse piemērot papildmaksas kartēm, kuru starpbanku komisijas maksas tiek regulētas (6). Visbeidzot, ar to arī tiek grozītas vairākas būtiskas pašreizējā režīma sastāvdaļas, tostarp – nodrošinājuma prasības, atbrīvojuma nosacījumi un maksājumu pakalpojumu sniedzēja (MPS) un maksātāja atbildība par neautorizētiem darījumiem, – ar mērķi turpināt šo noteikumu saskaņošanu, veidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un uzlabot juridisko noteiktību (7). Kopumā ar ierosināto direktīvu ir paredzēts sniegt patērētājiem lielāku aizsardzību pret krāpšanu, iespējamu ļaunprātību un citiem ar maksājumu pakalpojumu drošību saistītiem incidentiem. Tajā ietverti vairāki noteikumi, saskaņā ar kuriem Eiropas Banku iestādei (EBI) ir jādod ieguldījums konsekventā un saskaņotā pārraudzībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (8). |
| --- | --- |

2.

Ar ierosināto direktīvu tiek ieviesti vairāki grozījumi pašreizējā MPD sistēmā, tostarp paplašinot darbības jomu gan attiecībā uz maksājumu darījumu ģeogrāfisko tvērumu, gan valūtu. Tajā no jauna definē un groza vairākus pašreizējos izņēmumus no MPD piemērošanas, lai tos padarītu stingrākus un grūtāk pielietojamus, un atceļ tos, kuri vairāk nav nepieciešami. Piemēram, ar to tiek grozīts izņēmums, kas attiecas uz tirdzniecības pārstāvjiem – izņēmums attieksies vienīgi uz tiem tirdzniecības pārstāvjiem, kuri rīkojas vai nu maksātāja vai maksājuma saņēmēja vārdā. Tajā arī pašreizējo digitālā satura jeb “telekomunikāciju” izņēmumu definē no jauna ar ierobežotāku fokusu, un atceļ MPD nepiemērošanu skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, ko nodrošina neatkarīgi bankomātu izvietotāji. Visbūtiskākais – ar to tiek paplašināta MPD sistēma, lai to attiecinātu uz jauniem pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, t. i., tādām trešām personām – maksājumu pakalpojumu sniedzējiem (TPPS), kuru saimnieciskā darbība ir sniegt pakalpojumus, kas balstīti uz pieeju maksājumu kontiem, piemēram, maksājuma iniciēšana vai piekļuve konta informācijai, bet kuri parasti nav klientu līdzekļu turētāji (5). Nolūkā piemērot maksimālās robežvērtības starpbanku komisijas maksām atbilstoši ierosinātai regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem, ar ierosināto direktīvu tiek arī aizliegta tirgotāju prakse piemērot papildmaksas kartēm, kuru starpbanku komisijas maksas tiek regulētas (6). Visbeidzot, ar to arī tiek grozītas vairākas būtiskas pašreizējā režīma sastāvdaļas, tostarp – nodrošinājuma prasības, atbrīvojuma nosacījumi un maksājumu pakalpojumu sniedzēja (MPS) un maksātāja atbildība par neautorizētiem darījumiem, – ar mērķi turpināt šo noteikumu saskaņošanu, veidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un uzlabot juridisko noteiktību (7). Kopumā ar ierosināto direktīvu ir paredzēts sniegt patērētājiem lielāku aizsardzību pret krāpšanu, iespējamu ļaunprātību un citiem ar maksājumu pakalpojumu drošību saistītiem incidentiem. Tajā ietverti vairāki noteikumi, saskaņā ar kuriem Eiropas Banku iestādei (EBI) ir jādod ieguldījums konsekventā un saskaņotā pārraudzībā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (8).

| 3. | ECB pauž spēcīgu atbalstu ierosinātās direktīvas mērķiem un saturam. Jo īpaši tā atbalsta priekšlikumu paplašināt esošo maksājumu pakalpojumu sarakstu, lai iekļautu maksājumu iniciēšanas pakalpojumus un konta informācijas pakalpojumus, ar kuru palīdzību atbalstīt privātklientu maksājumu inovācijas un konkurenci. Jautājumu par trešo personu piekļuvi maksājumu kontiem uzraugi un pārraugi ir padziļināti apsprieduši Eiropas foruma par privātklientu maksājumu drošību (European Forum on the Security of Retail Payments; turpmāk – SecuRe Pay forums) kontekstā. Minēto diskusiju pamatelementi ir atspoguļoti ECB projekta redakcijas priekšlikumos. |
| --- | --- |

3.

ECB pauž spēcīgu atbalstu ierosinātās direktīvas mērķiem un saturam. Jo īpaši tā atbalsta priekšlikumu paplašināt esošo maksājumu pakalpojumu sarakstu, lai iekļautu maksājumu iniciēšanas pakalpojumus un konta informācijas pakalpojumus, ar kuru palīdzību atbalstīt privātklientu maksājumu inovācijas un konkurenci. Jautājumu par trešo personu piekļuvi maksājumu kontiem uzraugi un pārraugi ir padziļināti apsprieduši Eiropas foruma par privātklientu maksājumu drošību (European Forum on the Security of Retail Payments; turpmāk – SecuRe Pay forums) kontekstā. Minēto diskusiju pamatelementi ir atspoguļoti ECB projekta redakcijas priekšlikumos.

| 4. | ECB arī atzinīgi vērtē faktu, ka: a) ir ierosināts saskaņot un uzlabot maksājumu pakalpojumu sniedzēju operacionālās un drošības prasības; b) tiks pastiprinātas kompetento iestāžu pilnvaras īstenošanas jomā un c) tiks padarīti stingrāki atsevišķi MPD noteikumi, kuru piemērošanā līdz šim dalībvalstis baudīja ievērojamu rīcības brīvību. Minētās rīcības brīvības rezultātā noteikumu piemērošana visā Savienībā ir ievērojami atšķirīga, un līdz ar to privātklientu maksājumu tirgus ir sadrumstalots (9). ECB savus viedokļus iepriekš ir paudusi savā atbildē attiecībā uz Zaļo grāmatu (10) un arī izmantojot citas iespējas, tostarp SecuRe Pay forumu. ECB pauž gandarījumu, ka ierosinātajā direktīvā ir ietverti daudzi ieteikumi, ar kuriem ECB ir nākusi klajā minētajā atbildē un arī SecuRe Pay forumā. Tomēr ECB ir vairāki konkrēti komentāri. |
| --- | --- |

4.

ECB arī atzinīgi vērtē faktu, ka: a) ir ierosināts saskaņot un uzlabot maksājumu pakalpojumu sniedzēju operacionālās un drošības prasības; b) tiks pastiprinātas kompetento iestāžu pilnvaras īstenošanas jomā un c) tiks padarīti stingrāki atsevišķi MPD noteikumi, kuru piemērošanā līdz šim dalībvalstis baudīja ievērojamu rīcības brīvību. Minētās rīcības brīvības rezultātā noteikumu piemērošana visā Savienībā ir ievērojami atšķirīga, un līdz ar to privātklientu maksājumu tirgus ir sadrumstalots (9). ECB savus viedokļus iepriekš ir paudusi savā atbildē attiecībā uz Zaļo grāmatu (10) un arī izmantojot citas iespējas, tostarp SecuRe Pay forumu. ECB pauž gandarījumu, ka ierosinātajā direktīvā ir ietverti daudzi ieteikumi, ar kuriem ECB ir nākusi klajā minētajā atbildē un arī SecuRe Pay forumā. Tomēr ECB ir vairāki konkrēti komentāri.

Konkrētie apsvērumi

1.   
  Definētie jēdzieni

Ierosinātajā direktīvā ietvertās definīcijas (11) lielākoties neatšķiras no MPD ietvertajām, bet tās varētu nākotnē uzlabot. Jo īpaši – ierosinātā direktīva būtu jāpapildina ar definīcijām “maksājumu instrumentu emisija” un “maksājumu darījumu iegūšana” (12). Tādā veidā ierosinātās direktīvas I pielikums kļūtu skaidrāks. Ar turpmākiem grozījumiem varētu uzlabot tādas definīcijas kā “maksājuma iniciēšanas pakalpojums” (13) un “konta informācijas pakalpojums” (14), un pilnveidošanas nolūkā jāiekļauj definīcijas jēdzieniem “kredīta pārvedums”, “pārrobežu maksājums” un “maksājums valsts robežās”.

2.   
  Pārējie noteikumi

| 2.1. | Saistībā ar piemērošanas jomu (15) – ierosinātajā direktīvā ir paredzēts, ka tajos gadījumos, kad tikai viens no maksājumu darījuma maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, noteikumus par kredīta valutēšanas dienu (16) un noteikumus par maksājumu pakalpojumu nosacījumu un informācijas prasību pārredzamību piemēro attiecībā uz tām darījuma daļām, kuras tiek veiktas Savienībā (17). Ciktāl iespējams, gan minētajos gadījumos, gan attiecībā uz visa veida valūtām būtu jāpiemēro arī IV sadaļa, kurā noteiktas tiesības un pienākumi saistībā ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu. |
| --- | --- |

2.1.

Saistībā ar piemērošanas jomu (15) – ierosinātajā direktīvā ir paredzēts, ka tajos gadījumos, kad tikai viens no maksājumu darījuma maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, noteikumus par kredīta valutēšanas dienu (16) un noteikumus par maksājumu pakalpojumu nosacījumu un informācijas prasību pārredzamību piemēro attiecībā uz tām darījuma daļām, kuras tiek veiktas Savienībā (17). Ciktāl iespējams, gan minētajos gadījumos, gan attiecībā uz visa veida valūtām būtu jāpiemēro arī IV sadaļa, kurā noteiktas tiesības un pienākumi saistībā ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu.

| 2.2. | Ierosinātajā direktīvā nav saglabāta pašlaik spēkā esošajā MPD noteiktā iespēja, saskaņā ar kuru dalībvalstīm vai kompetentām iestādēm ir tiesības attiecināt uz tādām maksājumu iestādēm, kuras sniedz vienīgi maksājumu pakalpojumus, nodrošinājuma prasības, kuras piemēro tādām maksājumu iestādēm, kas nodarbojas ar saimniecisko darbību, kas nav maksājumi (18). ECB ierosinātu noteikt, ka maksājumu iestādēm būtu pienākums nodrošināt atbilstošu aizsardzību nodrošinājuma prasību veidā attiecībā uz maksājumu pakalpojumu lietotāja līdzekļiem neatkarīgi no tā, vai [maksājumu iestādes] nodarbojas ar tādu saimniecisko darbību, kas nav maksājumu pakalpojumi, vai nē. |
| --- | --- |

2.2.

Ierosinātajā direktīvā nav saglabāta pašlaik spēkā esošajā MPD noteiktā iespēja, saskaņā ar kuru dalībvalstīm vai kompetentām iestādēm ir tiesības attiecināt uz tādām maksājumu iestādēm, kuras sniedz vienīgi maksājumu pakalpojumus, nodrošinājuma prasības, kuras piemēro tādām maksājumu iestādēm, kas nodarbojas ar saimniecisko darbību, kas nav maksājumi (18). ECB ierosinātu noteikt, ka maksājumu iestādēm būtu pienākums nodrošināt atbilstošu aizsardzību nodrošinājuma prasību veidā attiecībā uz maksājumu pakalpojumu lietotāja līdzekļiem neatkarīgi no tā, vai [maksājumu iestādes] nodarbojas ar tādu saimniecisko darbību, kas nav maksājumu pakalpojumi, vai nē.

| 2.3. | Efektivitātes nolūkos ECB atzinīgi vērtētu, ja viena vienota iestāde būtu atbildīga par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šai direktīvai, tomēr ECB apzinās, ka praksē tas var izrādīties sarežģīti valstu dažādo mehānismu dēļ. |
| --- | --- |

2.3.

Efektivitātes nolūkos ECB atzinīgi vērtētu, ja viena vienota iestāde būtu atbildīga par to, ka tiek nodrošināta atbilstība šai direktīvai, tomēr ECB apzinās, ka praksē tas var izrādīties sarežģīti valstu dažādo mehānismu dēļ.

| 2.4. | Turklāt ECB ierosina Eiropolu iekļaut kā papildu iestādi, ar kuru maksājumu pakalpojumus uzraugošās kompetentās iestādes var apmainīties ar informāciju (19), ņemot vērā Eiropola īpašās zināšanas starptautisko noziegumu un terorisma jomā, tostarp apkarojot euro viltošanu un citu maksājumu instrumentu un pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā pastrādāt finanšu noziegumus. |
| --- | --- |

2.4.

Turklāt ECB ierosina Eiropolu iekļaut kā papildu iestādi, ar kuru maksājumu pakalpojumus uzraugošās kompetentās iestādes var apmainīties ar informāciju (19), ņemot vērā Eiropola īpašās zināšanas starptautisko noziegumu un terorisma jomā, tostarp apkarojot euro viltošanu un citu maksājumu instrumentu un pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā pastrādāt finanšu noziegumus.

| 2.5. | Ņemot vērā, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz ierosinātās direktīvas I pielikuma 7. punktā noteiktajiem pakalpojumiem būs pilnvaroti atļaut piekļūt maksājumu kontiem, un arī ņemot vērā, ka TPPS pakalpojumus parasti sniedz ar interneta starpniecību un tie līdz ar to neaprobežojas ar vienas dalībvalsts teritoriju, ECB, balstoties uz drošības apsvērumiem, ierosina, ka TPPS nevajadzētu radīt nevienu no 27. pantā minētajiem atbrīvojumiem. |
| --- | --- |

2.5.

Ņemot vērā, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecībā uz ierosinātās direktīvas I pielikuma 7. punktā noteiktajiem pakalpojumiem būs pilnvaroti atļaut piekļūt maksājumu kontiem, un arī ņemot vērā, ka TPPS pakalpojumus parasti sniedz ar interneta starpniecību un tie līdz ar to neaprobežojas ar vienas dalībvalsts teritoriju, ECB, balstoties uz drošības apsvērumiem, ierosina, ka TPPS nevajadzētu radīt nevienu no 27. pantā minētajiem atbrīvojumiem.

| 2.6. | Direktīvā 2009/44/EK (20) (turpmāk – norēķinu galīgumu Direktīva) noteiktajām maksājumu sistēmām nepiemēro ierosinātās direktīvas 29. panta 1. punkta noteikumu, kurā noteikts, ka piekļuvei maksājumu sistēmām ir jābūt objektīvai un bez diskriminācijas. Tomēr ierosinātās direktīvas 29. panta 2. punkta pēdējā teikumā ir noteikts, ka gadījumā, ja noteikta maksājumu sistēma ļauj īstenot netiešu dalību, šāda dalība būtu arī nodrošināma citiem atļauju saņēmušiem vai reģistrētiem pakalpojumiem sniedzējiem saskaņā ar 29. panta 1. punktu. Norēķinu galīgumu Direktīvas 2. panta g) punktā minētā jēdziena “netiešais dalībnieks” definīcija pašlaik neattiecas uz maksājumu iestādēm, un nolūka nodrošināt konsekvenci un juridisko noteiktību ECB ierosina grozīt jēdziena “netiešais dalībnieks” definīciju norēķinu galīgumu Direktīvā, lai tā attiektos arī uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

2.6.

Direktīvā 2009/44/EK (20) (turpmāk – norēķinu galīgumu Direktīva) noteiktajām maksājumu sistēmām nepiemēro ierosinātās direktīvas 29. panta 1. punkta noteikumu, kurā noteikts, ka piekļuvei maksājumu sistēmām ir jābūt objektīvai un bez diskriminācijas. Tomēr ierosinātās direktīvas 29. panta 2. punkta pēdējā teikumā ir noteikts, ka gadījumā, ja noteikta maksājumu sistēma ļauj īstenot netiešu dalību, šāda dalība būtu arī nodrošināma citiem atļauju saņēmušiem vai reģistrētiem pakalpojumiem sniedzējiem saskaņā ar 29. panta 1. punktu. Norēķinu galīgumu Direktīvas 2. panta g) punktā minētā jēdziena “netiešais dalībnieks” definīcija pašlaik neattiecas uz maksājumu iestādēm, un nolūka nodrošināt konsekvenci un juridisko noteiktību ECB ierosina grozīt jēdziena “netiešais dalībnieks” definīciju norēķinu galīgumu Direktīvā, lai tā attiektos arī uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.

| 2.7. | Nolūkā savienot drošības prasības un patērētāju aizsardzību ar ideju atvērtai piekļuvei maksājumu kontu pakalpojumiem, ECB ierosina klientus pienācīgi autentificēt, izmantojot drošu sistēmu klientu autentificēšanai. TPPS to varētu nodrošināt, vai nu drošā veidā novirzot maksātāju pie savu kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja, vai izdodot savus individuālus drošības elementus. Abiem variantiem būtu jāveido standartizēta Eiropas saskarne piekļuvei maksājumu kontiem. Minētajai saskarnei vajadzētu balstīties uz atvērtu Eiropas standartu un atļaut ikvienam TPPS piekļūt maksājumu kontiem pie jebkura maksājumu pakalpojumu sniedzēja visā Savienībā. Standartu varētu definēt EBI ciešā sadarbībā ar ECB, un iekļaut tehniskās un darbības specifikācijas, kā arī saistītas procedūras. Turklāt trešām personām – maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu: a) jāaizsargā maksājumu pakalpojumu lietotāju individuālie drošības elementi, kurus tie paši izdod; b) pašiem nepārprotami jāautentificējas kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem); c) jāizvairās uzglabāt datus, kas iegūti, piekļūstot maksājumu kontiem, izņemot informāciju, ar kuru identificē pašu iniciētos maksājumus, tostarp atsauces numuru, maksātāja un maksājuma saņēmēja IBAN, kā arī darījuma summu, un d) jāizvairās izmantot datus jebkādiem citiem mērķiem, kurus maksājumu pakalpojumu lietotājs nav tieši atļāvis (21). Viens no iespējamiem veidiem, kā precizēt vairākus minētos aspektus, ir līgumu slēgšana starp kontu apkalpojošiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un TPPS. No efektivitātes viedokļa un nolūkā neradīt nepamatotus šķēršļus konkurencei, būtiskākie elementi, tostarp atbildības regulējums, būtu precizējams ierosinātajā direktīvā. Turpmākie darbības noteikumi, tostarp tehniskā un operacionālā kārtība, piemēram, autentifikācija, sensitīvo datu aizsardzība, maksājumu uzdevumu identificēšana un izsekojamība, būtu jānosaka, izveidojot maksājumu shēmu, kurai visi attiecīgie dalībnieki varētu pievienoties, un ar kuru izvairītos no nepieciešamības vienoties par individuāliem līgumiem. |
| --- | --- |

2.7.

Nolūkā savienot drošības prasības un patērētāju aizsardzību ar ideju atvērtai piekļuvei maksājumu kontu pakalpojumiem, ECB ierosina klientus pienācīgi autentificēt, izmantojot drošu sistēmu klientu autentificēšanai. TPPS to varētu nodrošināt, vai nu drošā veidā novirzot maksātāju pie savu kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojumu sniedzēja, vai izdodot savus individuālus drošības elementus. Abiem variantiem būtu jāveido standartizēta Eiropas saskarne piekļuvei maksājumu kontiem. Minētajai saskarnei vajadzētu balstīties uz atvērtu Eiropas standartu un atļaut ikvienam TPPS piekļūt maksājumu kontiem pie jebkura maksājumu pakalpojumu sniedzēja visā Savienībā. Standartu varētu definēt EBI ciešā sadarbībā ar ECB, un iekļaut tehniskās un darbības specifikācijas, kā arī saistītas procedūras. Turklāt trešām personām – maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu: a) jāaizsargā maksājumu pakalpojumu lietotāju individuālie drošības elementi, kurus tie paši izdod; b) pašiem nepārprotami jāautentificējas kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem); c) jāizvairās uzglabāt datus, kas iegūti, piekļūstot maksājumu kontiem, izņemot informāciju, ar kuru identificē pašu iniciētos maksājumus, tostarp atsauces numuru, maksātāja un maksājuma saņēmēja IBAN, kā arī darījuma summu, un d) jāizvairās izmantot datus jebkādiem citiem mērķiem, kurus maksājumu pakalpojumu lietotājs nav tieši atļāvis (21). Viens no iespējamiem veidiem, kā precizēt vairākus minētos aspektus, ir līgumu slēgšana starp kontu apkalpojošiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un TPPS. No efektivitātes viedokļa un nolūkā neradīt nepamatotus šķēršļus konkurencei, būtiskākie elementi, tostarp atbildības regulējums, būtu precizējams ierosinātajā direktīvā. Turpmākie darbības noteikumi, tostarp tehniskā un operacionālā kārtība, piemēram, autentifikācija, sensitīvo datu aizsardzība, maksājumu uzdevumu identificēšana un izsekojamība, būtu jānosaka, izveidojot maksājumu shēmu, kurai visi attiecīgie dalībnieki varētu pievienoties, un ar kuru izvairītos no nepieciešamības vienoties par individuāliem līgumiem.

| 2.8. | Saistībā ar pamatlīgumu noteikumiem un patērētāju aizsardzību, ECB pauž viedokli, ka patērētājiem kā maksājumu kontu turētājiem saistībā ar maksājumu iniciēšanas pakalpojumiem vajadzētu baudīt tādu aizsardzības līmeni, kas ir pielīdzināms tam, ko bauda parādnieki saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 260/2012 (22) (turpmāk – SEPA regula), t. i., patērētajiem vajadzētu būt tiesībām dot norādes saviem kontu apkalpojošiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, lai tie izveido konkrētus “baltos” vai “melnos” TPPS sarakstus (23). |
| --- | --- |

2.8.

Saistībā ar pamatlīgumu noteikumiem un patērētāju aizsardzību, ECB pauž viedokli, ka patērētājiem kā maksājumu kontu turētājiem saistībā ar maksājumu iniciēšanas pakalpojumiem vajadzētu baudīt tādu aizsardzības līmeni, kas ir pielīdzināms tam, ko bauda parādnieki saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 260/2012 (22) (turpmāk – SEPA regula), t. i., patērētajiem vajadzētu būt tiesībām dot norādes saviem kontu apkalpojošiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, lai tie izveido konkrētus “baltos” vai “melnos” TPPS sarakstus (23).

| 2.9. | Attiecībā uz tiešajiem debetu maksājumiem ierosinātajā direktīvā ir norādīts, ka maksātājam vajadzētu būt beznosacījumu tiesībām uz naudas atmaksājumu, izņemot gadījumus, kad maksājuma saņēmējs jau ir izpildījis savas līgumiskās saistības un maksātājs pakalpojumus jau ir saņēmis vai preces patērējis (24). Tā vietā, lai stiprinātu patērētāju aizsardzību, šķiet, ka ar ierosināto direktīvu vairāk netiktu pieļautas neierobežotas tiesības uz naudas atmaksājumu pašreizējā SEPA tiešo maksājumu shēmā. Lai izpildītu minētos noteikumus par tiesībām uz naudas atmaksājumu, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, iespējams, būtu jāievāc informācija par viņu klientu pirkumiem. Šis jautājums varētu radīt problēmas privātās dzīves aizsardzības jomā, kā arī palielinātu maksājumu pakalpojumu sniedzēju administratīvo slogu. ECB tā vietā ierosinātu ieviest, kā vispārēju noteikumu, beznosacījumu atmaksājuma tiesības uz 8 nedēļu laikposmu visiem patērētāju tiešajiem debetiem. Attiecībā uz atsevišķiem preču un pakalpojumu veidiem parādniekiem un kreditoriem vajadzētu būt iespējai atsevišķi vienoties par to, ka netiek piemērotas tiesības uz atmaksājumu. Komisija varētu deleģētos aktos noteikt šādu preču un pakalpojumu izsmeļošu sarakstu. |
| --- | --- |

2.9.

Attiecībā uz tiešajiem debetu maksājumiem ierosinātajā direktīvā ir norādīts, ka maksātājam vajadzētu būt beznosacījumu tiesībām uz naudas atmaksājumu, izņemot gadījumus, kad maksājuma saņēmējs jau ir izpildījis savas līgumiskās saistības un maksātājs pakalpojumus jau ir saņēmis vai preces patērējis (24). Tā vietā, lai stiprinātu patērētāju aizsardzību, šķiet, ka ar ierosināto direktīvu vairāk netiktu pieļautas neierobežotas tiesības uz naudas atmaksājumu pašreizējā SEPA tiešo maksājumu shēmā. Lai izpildītu minētos noteikumus par tiesībām uz naudas atmaksājumu, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, iespējams, būtu jāievāc informācija par viņu klientu pirkumiem. Šis jautājums varētu radīt problēmas privātās dzīves aizsardzības jomā, kā arī palielinātu maksājumu pakalpojumu sniedzēju administratīvo slogu. ECB tā vietā ierosinātu ieviest, kā vispārēju noteikumu, beznosacījumu atmaksājuma tiesības uz 8 nedēļu laikposmu visiem patērētāju tiešajiem debetiem. Attiecībā uz atsevišķiem preču un pakalpojumu veidiem parādniekiem un kreditoriem vajadzētu būt iespējai atsevišķi vienoties par to, ka netiek piemērotas tiesības uz atmaksājumu. Komisija varētu deleģētos aktos noteikt šādu preču un pakalpojumu izsmeļošu sarakstu.

| 2.10. | Finansiālā kompensācija, kas TPPS ir jāmaksā kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojuma sniedzējam neautorizēta maksājuma gadījumā saskaņā ar ierosinātās direktīvas 65. un 82. pantu, nesaskan ar kompensāciju, kas pienākas par neizpildi, nepilnīgu vai novēlotu izpildi. ECB tāpēc piedāvātu savstarpēji saskaņot minētos noteikumus, lai nodrošinātu līdzīgus kompensācijas noteikumus (25). |
| --- | --- |

2.10.

Finansiālā kompensācija, kas TPPS ir jāmaksā kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojuma sniedzējam neautorizēta maksājuma gadījumā saskaņā ar ierosinātās direktīvas 65. un 82. pantu, nesaskan ar kompensāciju, kas pienākas par neizpildi, nepilnīgu vai novēlotu izpildi. ECB tāpēc piedāvātu savstarpēji saskaņot minētos noteikumus, lai nodrošinātu līdzīgus kompensācijas noteikumus (25).

| 2.11. | Spēkā esošā MPD ir lielā mērā veicinājusi privātklientu maksājumu efektivitātes pieaugumu, ieviešot D+1 izpildes laiku attiecībā uz naudas pārvedumiem (26). ECB ir novērojusi, ka uzņēmējdarbības prakses un tehnoloģiju attīstība dod iespēju arvien ātrāk veikt maksājumu izpildi, un atzinīgi vērtē to, ka šādi pakalpojumu jau ir pieejami vairākās dalībvalstīs gan patērētājiem, gan uzņēmējiem. ECB sagaida, ka tirgi turpinās uzlabot izpildes laikus visā Eiropā, un pauž gatavību kā katalizatoram atbalstīt minēto procesu. |
| --- | --- |

2.11.

Spēkā esošā MPD ir lielā mērā veicinājusi privātklientu maksājumu efektivitātes pieaugumu, ieviešot D+1 izpildes laiku attiecībā uz naudas pārvedumiem (26). ECB ir novērojusi, ka uzņēmējdarbības prakses un tehnoloģiju attīstība dod iespēju arvien ātrāk veikt maksājumu izpildi, un atzinīgi vērtē to, ka šādi pakalpojumu jau ir pieejami vairākās dalībvalstīs gan patērētājiem, gan uzņēmējiem. ECB sagaida, ka tirgi turpinās uzlabot izpildes laikus visā Eiropā, un pauž gatavību kā katalizatoram atbalstīt minēto procesu.

| 2.12. | Prudenciālo uzraugu un centrālo banku pamatuzdevums ir izvērtēt maksājumu pakalpojumu sniedzēju drošības pasākumus un ziņošanu par incidentiem (27). Līdz ar to minētajām iestādēm būtu jāsaglabā kontrole pār uzraudzības prasību pilnveidošanu šajā jomās. Tomēr MPD ir noteikts, ka ir nepieciešama informācijas apmaiņa ar kompetentām iestādēm, ECB un, attiecīgajos gadījumos – ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru un kompetentām iestādēm saskaņā ar Tīklu un informācijas direktīvu – operacionālo risku, tostarp drošības risku, jomā. EBI vajadzētu uzņemties atbildību, lai koordinētu minēto informācijas apmaiņu starp kompetentajām dalībvalstu iestādēm, savukārt ECB informēs ECBS dalībniekus par maksājumu sistēmu un maksājumu instrumentu attiecīgajām problēmām. |
| --- | --- |

2.12.

Prudenciālo uzraugu un centrālo banku pamatuzdevums ir izvērtēt maksājumu pakalpojumu sniedzēju drošības pasākumus un ziņošanu par incidentiem (27). Līdz ar to minētajām iestādēm būtu jāsaglabā kontrole pār uzraudzības prasību pilnveidošanu šajā jomās. Tomēr MPD ir noteikts, ka ir nepieciešama informācijas apmaiņa ar kompetentām iestādēm, ECB un, attiecīgajos gadījumos – ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru un kompetentām iestādēm saskaņā ar Tīklu un informācijas direktīvu – operacionālo risku, tostarp drošības risku, jomā. EBI vajadzētu uzņemties atbildību, lai koordinētu minēto informācijas apmaiņu starp kompetentajām dalībvalstu iestādēm, savukārt ECB informēs ECBS dalībniekus par maksājumu sistēmu un maksājumu instrumentu attiecīgajām problēmām.

| 2.13. | EBI būtu arī kompetentajām iestādēm jāizstrādā sūdzību procedūru (28) pamatnostādnes, kuras palīdzētu procedūras saskaņot. |
| --- | --- |

2.13.

EBI būtu arī kompetentajām iestādēm jāizstrādā sūdzību procedūru (28) pamatnostādnes, kuras palīdzētu procedūras saskaņot.

| 2.14. | Atsevišķi noteikumi (29) attiecas vienīgi uz dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā uz maksājumu darījumiem valsts robežās. Šie noteikumi nešķiet atbilstoši maksājumu pakalpojumu vienotā tirgus izveidošanas mērķim un tāpēc būtu ieteicams tos svītrot. |
| --- | --- |

2.14.

Atsevišķi noteikumi (29) attiecas vienīgi uz dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā uz maksājumu darījumiem valsts robežās. Šie noteikumi nešķiet atbilstoši maksājumu pakalpojumu vienotā tirgus izveidošanas mērķim un tāpēc būtu ieteicams tos svītrot.

| 2.15. | Visbeidzot – dažādi noteikumi regulē to, kā konta informācijai piekļūst un to izmanto TPPS un trešās personas – maksājumu instrumentu emitenti, t. i., tie gadījumi, kad maksājumu karti ir izdevis TPPS (30). Šie pakalpojumi pēc būtības neatšķiras, tāpēc ECB ierosinātu apvienot minētos noteikumus, jo iepriekšējo kārtību, kādā TPPS piekļūst konta informācijai un to izmanto varētu arī mutatis mutandis piemērot trešām personām – maksājumu instrumenti emitentiem. |
| --- | --- |

2.15.

Visbeidzot – dažādi noteikumi regulē to, kā konta informācijai piekļūst un to izmanto TPPS un trešās personas – maksājumu instrumentu emitenti, t. i., tie gadījumi, kad maksājumu karti ir izdevis TPPS (30). Šie pakalpojumi pēc būtības neatšķiras, tāpēc ECB ierosinātu apvienot minētos noteikumus, jo iepriekšējo kārtību, kādā TPPS piekļūst konta informācijai un to izmanto varētu arī mutatis mutandis piemērot trešām personām – maksājumu instrumenti emitentiem.

ECB ieteikumi par ierosinātās direktīvas grozīšanu ir izklāstīti konkrētos projekta redakcijas priekšlikumos, kuri kopā ar attiecīgajiem paskaidrojumiem ir pievienoti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 5. februārī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 547/3.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.).

2

(3)  COM(2011) 941 galīgā versija.

3

(4)  Sk. Eurosistēmas 2012. gada marta atbildi uz Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu – “Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maksājumu integrētu Eiropas tirgu”; atbilde pieejama ECB tīmekļa vietnē www.ecb.europa.eu.

4

(5)  Sk. ierosinātās direktīvas I pielikuma 7. punktu.

5

(6)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem (COM(2013) 550/3); 2013/0265.

6

(7)  Turpmākos pantos tiek precizēti noteikumi par piekļuvi maksājumu sistēmām un tiesībām uz kompensāciju, un arī risināti ar drošību un autentificēšanu saistīti jautājumi atbilstoši priekšlikumam – Eiropas Parlamenta un Padome Direktīvai par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (COM(2013) 48 final) (turpmāk – Tīklu un informācijas drošības (TID) direktīva). Attiecībā uz ierosināto TID direktīvu skatīt turpmāk 2.12. apakšpunktu.

7

final

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

8

(9)  Sk., piemēram, ierosinātās Direktīvas 66. pantu attiecībā uz noteikumiem par maksājumu pakalpojuma sniedzēja un maksātāja atbildību par neautorizētiem maksājumu darījumiem.

9

(10)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Sk. ierosinātās direktīvas 4. pantu.

11

(12)  Sk pielikumā projekta redakcijas 12. grozījumu.

12

(13)  Sk. ierosinātās direktīvas 4. panta 32. punktu.

13

(14)  Sk. ierosinātās direktīvas 4. panta 33. punktu.

14

(15)  Sk. ierosinātās direktīvas 2. pantu.

15

(16)  Sk. ierosinātās direktīvas 78. pantu.

16

(17)  Sk. ierosinātās direktīvas III sadaļu.

17

(18)  Sk. MPD 9. pantu.

18

(19)  Sk. ierosinātās regulas 25. pantu.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/44/EK (2009. gada 6. maijs), ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.).

20

(21)  Sk. ierosinātās direktīvas 58. pantu.

21

(22)  Sk. 13. apsvērumu un 5. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 260/2012 (2012. gada 14. marts), ar ko nosaka tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem euro un groza Regulu (EK) Nr. 924/2009 (OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.) (turpmāk – vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) Regula).

22

SEPA

(23)  Sk. ierosinātās direktīvas 45. un 59. pantu (jauns).

23

(24)  Sk. ierosinātās direktīvas 57. apsvērumu un 67. panta 1. punktu.

24

(25)  Sk. ierosinātās direktīvas 65., 80. un 82. pantu.

25

(26)  Spēkā esošās MPD 69. panta 1. punktā ir noteikts, ka pēc tam, kad ir saņemts maksājuma uzdevums, vēlākais līdz nākamās darba dienas beigām maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja kontā tiktu ieskaitīta maksājuma darījuma summa.

26

(27)  Sk. ierosinātās direktīvas 85. un 86. pantu.

27

(28)  Sk. ierosinātās direktīvas 88. panta 1. punktu.

28

(29)  Sk. ierosinātās direktīvas 35. panta 2. punktu un 56. panta 2. punktu.

29

(30)  Sk. attiecīgi 58. un 59. pantu.

30

---

PIELIKUMS

Projekta redakcijas priekšlikumi

| Komisijas ierosinātā redakcija | ECB ierosinātie grozījumi
   (1) |
| --- | --- |
| 1. grozījums |
| 6. apsvērums |
| “(6) | Pēdējos gados ir palielinājies drošības apdraudējums, kas saistīts ar elektroniskajiem maksājumiem, jo elektroniskie maksājumi ir kļuvuši tehniski sarežģītāki, to apjoms visā pasaulē pastāvīgi pieaug un rodas jauni maksājumu veidi. Tā kā droši maksājumu pakalpojumi ir būtiski svarīgs nosacījums maksājumu pakalpojumu tirgus netraucētai darbībai, maksājumu pakalpojumu lietotājiem būtu jābūt pienācīgi pasargātiem no šāda apdraudējuma. Maksājumu pakalpojumi ir svarīgi nozīmīgu ekonomisku un sabiedrisku darbību veikšanai, tāpēc maksājumu pakalpojumu sniedzēji, piemēram, kredītiestādes, ir kvalificēti kā tirgus dalībnieki saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas] 3. panta 8. punktu (2).” |

Komisijas ierosinātā redakcija

ECB ierosinātie grozījumi
   (1)

1. grozījums

6. apsvērums

“(6)

Pēdējos gados ir palielinājies drošības apdraudējums, kas saistīts ar elektroniskajiem maksājumiem, jo elektroniskie maksājumi ir kļuvuši tehniski sarežģītāki, to apjoms visā pasaulē pastāvīgi pieaug un rodas jauni maksājumu veidi. Tā kā droši maksājumu pakalpojumi ir būtiski svarīgs nosacījums maksājumu pakalpojumu tirgus netraucētai darbībai, maksājumu pakalpojumu lietotājiem būtu jābūt pienācīgi pasargātiem no šāda apdraudējuma. Maksājumu pakalpojumi ir svarīgi nozīmīgu ekonomisku un sabiedrisku darbību veikšanai, tāpēc maksājumu pakalpojumu sniedzēji, piemēram, kredītiestādes, ir kvalificēti kā tirgus dalībnieki saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas] 3. panta 8. punktu (2).”

| “(6) | Pēdējos gados ir palielinājies drošības apdraudējums, kas saistīts ar elektroniskajiem maksājumiem, jo elektroniskie maksājumi ir kļuvuši tehniski sarežģītāki, to apjoms visā pasaulē pastāvīgi pieaug un rodas jauni maksājumu veidi. Tā kā droši maksājumu pakalpojumi ir būtiski svarīgs nosacījums maksājumu pakalpojumu tirgus netraucētai darbībai, maksājumu pakalpojumu lietotājiem būtu jābūt pienācīgi pasargātiem no šāda apdraudējuma. Maksājumu pakalpojumi ir svarīgi nozīmīgu ekonomisku un sabiedrisku darbību veikšanai, tāpēc maksājumu pakalpojumu sniedzēji, piemēram, kredītiestādes, ir kvalificēti kā tirgus dalībnieki saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas]  (2) panta 8. punktu.” |
| --- | --- |

“(6)

Pēdējos gados ir palielinājies drošības apdraudējums, kas saistīts ar elektroniskajiem maksājumiem, jo elektroniskie maksājumi ir kļuvuši tehniski sarežģītāki, to apjoms visā pasaulē pastāvīgi pieaug un rodas jauni maksājumu veidi. Tā kā droši maksājumu pakalpojumi ir būtiski svarīgs nosacījums maksājumu pakalpojumu tirgus netraucētai darbībai, maksājumu pakalpojumu lietotājiem būtu jābūt pienācīgi pasargātiem no šāda apdraudējuma. Maksājumu pakalpojumi ir svarīgi nozīmīgu ekonomisku un sabiedrisku darbību veikšanai, tāpēc maksājumu pakalpojumu sniedzēji, piemēram, kredītiestādes, ir kvalificēti kā tirgus dalībnieki saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas]  (2) panta 8. punktu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Skatīt 31. grozījumu.

Skatīt 31. grozījumu.

2. grozījums

2. grozījums

7. apsvērums

| “(7) | Papildus vispārējiem pasākumiem, kas noteikti kā veicami dalībvalstu līmenī Direktīvā [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas], ar maksājumu darījumiem saistītais drošības apdraudējums būtu jānovērš arī maksājumu pakalpojumu sniedzēju līmenī. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem veicamajiem drošības pasākumiem jābūt samērīgiem ar attiecīgo drošības apdraudējumu. Būtu jāizveido regulārs ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji ik gadu sniedz kompetentajām iestādēm atjauninātu informāciju par to drošības apdraudējuma novērtējumu un (papildu) pasākumiem, ko tie ir veikuši šā apdraudējuma novēršanai. Turklāt, lai nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināts kaitējums citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumu sistēmām (piemēram, ievērojami traucējumi kādā maksājumu sistēmā), kā arī lietotājiem, ir ļoti svarīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu pienākums nekavējoties ziņot Eiropas Banku iestādei par ievērojamiem ar drošību saistītiem incidentiem.” |
| --- | --- |

“(7)

Papildus vispārējiem pasākumiem, kas noteikti kā veicami dalībvalstu līmenī Direktīvā [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas], ar maksājumu darījumiem saistītais drošības apdraudējums būtu jānovērš arī maksājumu pakalpojumu sniedzēju līmenī. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem veicamajiem drošības pasākumiem jābūt samērīgiem ar attiecīgo drošības apdraudējumu. Būtu jāizveido regulārs ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji ik gadu sniedz kompetentajām iestādēm atjauninātu informāciju par to drošības apdraudējuma novērtējumu un (papildu) pasākumiem, ko tie ir veikuši šā apdraudējuma novēršanai. Turklāt, lai nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināts kaitējums citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumu sistēmām (piemēram, ievērojami traucējumi kādā maksājumu sistēmā), kā arī lietotājiem, ir ļoti svarīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu pienākums nekavējoties ziņot Eiropas Banku iestādei par ievērojamiem ar drošību saistītiem incidentiem.”

| “(7) | Papildus vispārējiem pasākumiem, kas noteikti kā veicami dalībvalstu līmenī Direktīvā [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas],
  Ar maksājumu darījumiem saistītais drošības apdraudējums būtu jānovērš arī maksājumu pakalpojumu sniedzēju līmenī. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem veicamajiem drošības pasākumiem jābūt samērīgiem ar attiecīgo drošības apdraudējumu. Būtu jāizveido regulārs ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji ik gadu sniedz kompetentajām iestādēm atjauninātu informāciju par to drošības apdraudējuma novērtējumu un (papildu) pasākumiem, ko tie ir veikuši šā apdraudējuma novēršanai. Turklāt, lai nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināts kaitējums citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumu sistēmām (piemēram, ievērojami traucējumi kādā maksājumu sistēmā), kā arī lietotājiem, ir ļoti svarīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu pienākums nekavējoties ziņot par ievērojamiem operacionālajiem un ar drošību saistītiem incidentiem saskaņa ar šo direktīvu izcelsmes valsts kompetentajai iestādei, kura izvērtē, kā minētais incidents attiecas uz citām iestādēm un, pamatojoties uz minēto izvērtējumu, nosūta attiecīgo informāciju par šo incidenta paziņojumu EBI un ECB, kura par to paziņo citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ECBS.” |
| --- | --- |

“(7)

Papildus vispārējiem pasākumiem, kas noteikti kā veicami dalībvalstu līmenī Direktīvā [ievietot TID direktīvas numuru pēc pieņemšanas],
  Ar maksājumu darījumiem saistītais drošības apdraudējums būtu jānovērš arī maksājumu pakalpojumu sniedzēju līmenī. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem veicamajiem drošības pasākumiem jābūt samērīgiem ar attiecīgo drošības apdraudējumu. Būtu jāizveido regulārs ziņošanas mehānisms, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji ik gadu sniedz kompetentajām iestādēm atjauninātu informāciju par to drošības apdraudējuma novērtējumu un (papildu) pasākumiem, ko tie ir veikuši šā apdraudējuma novēršanai. Turklāt, lai nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināts kaitējums citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumu sistēmām (piemēram, ievērojami traucējumi kādā maksājumu sistēmā), kā arī lietotājiem, ir ļoti svarīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu pienākums nekavējoties ziņot par ievērojamiem operacionālajiem un ar drošību saistītiem incidentiem saskaņa ar šo direktīvu izcelsmes valsts kompetentajai iestādei, kura izvērtē, kā minētais incidents attiecas uz citām iestādēm un, pamatojoties uz minēto izvērtējumu, nosūta attiecīgo informāciju par šo incidenta paziņojumu EBI un ECB, kura par to paziņo citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un ECBS.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Skatīt 31. grozījumu.

Skatīt 31. grozījumu.

3. grozījums

3. grozījums

18. apsvērums

| “(18) | Kopš Direktīvas 2007/64/EK pieņemšanas ir radušies jauni maksājumu pakalpojumu veidi, sevišķi interneta maksājumu jomā. Ir radušās trešās personas – pakalpojumu sniedzēji (TPPS), kas patērētājiem un tirgotājiem piedāvā tā sauktos maksājumu iniciēšanas pakalpojumus, un to rīcībā pārvedamie līdzekļi bieži nemaz nenonāk. Šie pakalpojumi sekmē e-komercijas maksājumus, nodrošinot programmatūras savienojumu starp tirgotāja tīmekļa vietni un patērētāja tiešsaistes bankas pakalpojumu platformu, lai iniciētu maksājumus internetā uz kredīta pārvedumu vai tiešā debeta maksājumu pamata. TPPS gan tirgotājiem, gan patērētājiem piedāvā nelielu izmaksu alternatīvu karšu maksājumiem un sniedz patērētājiem iespēju iepirkties tiešsaistē, pat ja viņiem nav kredītkartes. Tomēr patlaban Direktīva 2007/64/EK uz TPPS neattiecas, tos ne vienmēr uzrauga kāda kompetentā iestāde un tie ne vienmēr ievēro Direktīvas 2007/64/EK prasības. Tas rada virkni juridisku jautājumu, piemēram, attiecībā uz patērētāju aizsardzību, drošību un atbildību, kā arī konkurences un datu aizsardzības problēmas. Tādēļ ar jaunajiem noteikumiem šīs problēmas būtu jārisina.” |
| --- | --- |

“(18)

Kopš Direktīvas 2007/64/EK pieņemšanas ir radušies jauni maksājumu pakalpojumu veidi, sevišķi interneta maksājumu jomā. Ir radušās trešās personas – pakalpojumu sniedzēji (TPPS), kas patērētājiem un tirgotājiem piedāvā tā sauktos maksājumu iniciēšanas pakalpojumus, un to rīcībā pārvedamie līdzekļi bieži nemaz nenonāk. Šie pakalpojumi sekmē e-komercijas maksājumus, nodrošinot programmatūras savienojumu starp tirgotāja tīmekļa vietni un patērētāja tiešsaistes bankas pakalpojumu platformu, lai iniciētu maksājumus internetā uz kredīta pārvedumu vai tiešā debeta maksājumu pamata. TPPS gan tirgotājiem, gan patērētājiem piedāvā nelielu izmaksu alternatīvu karšu maksājumiem un sniedz patērētājiem iespēju iepirkties tiešsaistē, pat ja viņiem nav kredītkartes. Tomēr patlaban Direktīva 2007/64/EK uz TPPS neattiecas, tos ne vienmēr uzrauga kāda kompetentā iestāde un tie ne vienmēr ievēro Direktīvas 2007/64/EK prasības. Tas rada virkni juridisku jautājumu, piemēram, attiecībā uz patērētāju aizsardzību, drošību un atbildību, kā arī konkurences un datu aizsardzības problēmas. Tādēļ ar jaunajiem noteikumiem šīs problēmas būtu jārisina.”

| “(18) | Kopš Direktīvas 2007/64/EK pieņemšanas ir radušies jauni maksājumu pakalpojumu veidi, sevišķi interneta maksājumu jomā. Ir radušās trešās personas – pakalpojumu sniedzēji (TPPS), kas patērētājiem, un tirgotājiem un citiem maksājumu pakalpojumu lietotājiem piedāvā tā sauktos maksājumu iniciēšanas pakalpojumus vai konta informācijas pakalpojumus, un to rīcībā pārvedamie līdzekļi bieži nemaz nenonāk. Maksājumu iniciēšanas pakalpojumi sekmē e-komercijas maksājumus, nodrošinot programmatūras savienojumu starp tirgotāja tīmekļa vietni un patērētāja tiešsaistes bankas pakalpojumu platformu, lai iniciētu maksājumus internetā uz kredīta pārvedumu vai tiešā debeta maksājumu pamata. pamatojoties uz klientu lūguma, iniciējot maksājuma uzdevumu attiecībā uz kontu, ko tur cits maksājumu pakalpojumu sniedzējs, piemēram, izmantojot pieslēgumu klientu tiešsaistes bankas pakalpojumu platformai vai izdodot maksājumu instrumentu. Ar konta informācijas pakalpojumiem maksātājs saņem konsolidētu informāciju par vienu vai vairākiem maksātāja turētiem kontiem, kas nodoti turējumā vienam vai vairākiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. TPPS var arī sniegt abus pakalpojumus - maksājumu iniciēšanu un kontu informācijas pakalpojumus. TPPS gan tirgotājiem, gan patērētājiem piedāvā nelielu izmaksu alternatīvu karšu
  tradicionāliem maksājumiem un sniedz patērētājiem iespēju iepirkties tiešsaistē, pat ja viņiem nav kredītkartes. Tomēr patlaban Direktīva 2007/64/EK uz TPPS neattiecas, tos ne vienmēr uzrauga kāda kompetentā iestāde un tie ne vienmēr ievēro Direktīvas 2007/64/EK prasības. Tas rada virkni juridisku jautājumu, piemēram, attiecībā uz patērētāju aizsardzību, drošību un atbildību, kā arī konkurences un datu aizsardzības problēmas. Tādēļ ar jaunajiem noteikumiem šīs problēmas būtu jārisina.” |
| --- | --- |

“(18)

Kopš Direktīvas 2007/64/EK pieņemšanas ir radušies jauni maksājumu pakalpojumu veidi, sevišķi interneta maksājumu jomā. Ir radušās trešās personas – pakalpojumu sniedzēji (TPPS), kas patērētājiem, un tirgotājiem un citiem maksājumu pakalpojumu lietotājiem piedāvā tā sauktos maksājumu iniciēšanas pakalpojumus vai konta informācijas pakalpojumus, un to rīcībā pārvedamie līdzekļi bieži nemaz nenonāk. Maksājumu iniciēšanas pakalpojumi sekmē e-komercijas maksājumus, nodrošinot programmatūras savienojumu starp tirgotāja tīmekļa vietni un patērētāja tiešsaistes bankas pakalpojumu platformu, lai iniciētu maksājumus internetā uz kredīta pārvedumu vai tiešā debeta maksājumu pamata. pamatojoties uz klientu lūguma, iniciējot maksājuma uzdevumu attiecībā uz kontu, ko tur cits maksājumu pakalpojumu sniedzējs, piemēram, izmantojot pieslēgumu klientu tiešsaistes bankas pakalpojumu platformai vai izdodot maksājumu instrumentu. Ar konta informācijas pakalpojumiem maksātājs saņem konsolidētu informāciju par vienu vai vairākiem maksātāja turētiem kontiem, kas nodoti turējumā vienam vai vairākiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. TPPS var arī sniegt abus pakalpojumus - maksājumu iniciēšanu un kontu informācijas pakalpojumus. TPPS gan tirgotājiem, gan patērētājiem piedāvā nelielu izmaksu alternatīvu karšu
  tradicionāliem maksājumiem un sniedz patērētājiem iespēju iepirkties tiešsaistē, pat ja viņiem nav kredītkartes. Tomēr patlaban Direktīva 2007/64/EK uz TPPS neattiecas, tos ne vienmēr uzrauga kāda kompetentā iestāde un tie ne vienmēr ievēro Direktīvas 2007/64/EK prasības. Tas rada virkni juridisku jautājumu, piemēram, attiecībā uz patērētāju aizsardzību, drošību un atbildību, kā arī konkurences un datu aizsardzības problēmas. Tādēļ ar jaunajiem noteikumiem šīs problēmas būtu jārisina.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tiek piedāvāts raksturot visus TPPS veidus vienā apsvērumā, tāpēc 18. un 26. apsvērums ir apvienoti un ir pieminēti arī tie TPPS, kuri izdod maksājumu instrumentus, piemēram, debetkartes vai kredītkartes. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek piedāvāts dzēst piemēru par alternatīvu minētajām kartēm. Turklāt ir minēta iespēja, ka konta informācijas pakalpojumi varētu vienlaikus sniegt maksājumu iniciēšanas pakalpojumus.

Tiek piedāvāts raksturot visus TPPS veidus vienā apsvērumā, tāpēc 18. un 26. apsvērums ir apvienoti un ir pieminēti arī tie TPPS, kuri izdod maksājumu instrumentus, piemēram, debetkartes vai kredītkartes. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek piedāvāts dzēst piemēru par alternatīvu minētajām kartēm. Turklāt ir minēta iespēja, ka konta informācijas pakalpojumi varētu vienlaikus sniegt maksājumu iniciēšanas pakalpojumus.

4. grozījums

4. grozījums

26. apsvērums

| “(26) | Kopā ar tehnoloģiju attīstību pēdējos gados ir radusies arī virkne papildu pakalpojumu, piemēram, konta informācijas un agregēšanas pakalpojumi. Šai direktīvai būtu jāattiecas arī uz šiem pakalpojumiem, lai patērētāji būtu pienācīgi aizsargāti un būtu juridiskā noteiktība par šo pakalpojumu statusu.” |
| --- | --- |

“(26)

Kopā ar tehnoloģiju attīstību pēdējos gados ir radusies arī virkne papildu pakalpojumu, piemēram, konta informācijas un agregēšanas pakalpojumi. Šai direktīvai būtu jāattiecas arī uz šiem pakalpojumiem, lai patērētāji būtu pienācīgi aizsargāti un būtu juridiskā noteiktība par šo pakalpojumu statusu.”

| “(26) | Kopā ar tehnoloģiju attīstību pēdējos gados ir radusies arī virkne papildu pakalpojumu, piemēram, konta informācijas un agregēšanas pakalpojumi. Šai direktīvai būtu jāattiecas arī uz šiem pakalpojumiem, lai patērētāji būtu pienācīgi aizsargāti un būtu juridiskā noteiktība par šo pakalpojumu statusu.” |
| --- | --- |

“(26)

Kopā ar tehnoloģiju attīstību pēdējos gados ir radusies arī virkne papildu pakalpojumu, piemēram, konta informācijas un agregēšanas pakalpojumi. Šai direktīvai būtu jāattiecas arī uz šiem pakalpojumiem, lai patērētāji būtu pienācīgi aizsargāti un būtu juridiskā noteiktība par šo pakalpojumu statusu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šis apsvērums ir pievienots 18. apsvērumam (skatīt 3. grozījumu).

Šis apsvērums ir pievienots 18. apsvērumam (skatīt 3. grozījumu).

5. grozījums

5. grozījums

51. apsvērums

| “(51) | Jāizstrādā kritēriji, saskaņā ar kuriem TPPS tiek ļauts piekļūt informācijai par līdzekļu pieejamību maksājumu pakalpojuma lietotāja kontā, kuru tur cits maksājumu pakalpojumu sniedzējs, un šo informāciju izmantot. Jo īpaši gan TPPS, gan maksājumu pakalpojumu sniedzējam, kas apkalpo maksājumu pakalpojumu lietotāja kontu, būtu jāizpilda nepieciešamās datu aizsardzības un drošības prasības, kuras noteiktas vai minētas šajā direktīvā vai iekļautas EBI pamatnostādnēs. Maksātājiem būtu jādod nepārprotama piekrišana tam, ka TPPS piekļūst to maksājumu kontam, un jābūt pienācīgi informētiem par šīs piekļuves apjomu Lai varētu attīstīties citi maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kuri nevar pieņemt noguldījumus, kredītiestādēm tiem jāsniedz informācija par līdzekļu pieejamību, ja maksātājs ir devis piekrišanu šīs informācijas paziņošanai maksājumu pakalpojumu sniedzējam – maksājumu instrumenta izdevējam.” |
| --- | --- |

“(51)

Jāizstrādā kritēriji, saskaņā ar kuriem TPPS tiek ļauts piekļūt informācijai par līdzekļu pieejamību maksājumu pakalpojuma lietotāja kontā, kuru tur cits maksājumu pakalpojumu sniedzējs, un šo informāciju izmantot. Jo īpaši gan TPPS, gan maksājumu pakalpojumu sniedzējam, kas apkalpo maksājumu pakalpojumu lietotāja kontu, būtu jāizpilda nepieciešamās datu aizsardzības un drošības prasības, kuras noteiktas vai minētas šajā direktīvā vai iekļautas EBI pamatnostādnēs. Maksātājiem būtu jādod nepārprotama piekrišana tam, ka TPPS piekļūst to maksājumu kontam, un jābūt pienācīgi informētiem par šīs piekļuves apjomu Lai varētu attīstīties citi maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kuri nevar pieņemt noguldījumus, kredītiestādēm tiem jāsniedz informācija par līdzekļu pieejamību, ja maksātājs ir devis piekrišanu šīs informācijas paziņošanai maksājumu pakalpojumu sniedzējam – maksājumu instrumenta izdevējam.”

| “(51) | Jāizstrādā kritēriji, saskaņā ar kuriem TPPS tiek ļauts piekļūt informācijai par līdzekļu pieejamību maksājumu pakalpojuma lietotāja kontā, kuru tur cits maksājumu pakalpojumu sniedzējs, un šo informāciju izmantot. Jo īpaši gan TPPS, gan maksājumu pakalpojumu sniedzējam, kas apkalpo maksājumu pakalpojumu lietotāja kontu, būtu jāizpilda nepieciešamās datu aizsardzības un drošības prasības, kuras noteiktas vai minētas šajā direktīvā vai iekļautas EBI pamatnostādnēs. Maksātājiem
  Maksājumu pakalpojuma lietotājiem būtu jādod nepārprotama piekrišana tam, ka TPPS piekļūst to maksājumu kontam, un jābūt pienācīgi informētiem par šīs piekļuves apjomu Lai varētu attīstīties citi
  jauni maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kuri nevar pieņemt noguldījumus
  nav maksātāju līdzekļu turētāji, kredītiestādēm
  kontu turošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem
  tiem jāsniedz TPPS informācija par līdzekļu pieejamību, ja maksātājs
  maksājumu pakalpojuma lietotājs ir devis piekrišanu šīs informācijas paziņošanai TPPS
  maksājumu pakalpojumu sniedzējam – maksājumu instrumenta izdevējam.” |
| --- | --- |

“(51)

Jāizstrādā kritēriji, saskaņā ar kuriem TPPS tiek ļauts piekļūt informācijai par līdzekļu pieejamību maksājumu pakalpojuma lietotāja kontā, kuru tur cits maksājumu pakalpojumu sniedzējs, un šo informāciju izmantot. Jo īpaši gan TPPS, gan maksājumu pakalpojumu sniedzējam, kas apkalpo maksājumu pakalpojumu lietotāja kontu, būtu jāizpilda nepieciešamās datu aizsardzības un drošības prasības, kuras noteiktas vai minētas šajā direktīvā vai iekļautas EBI pamatnostādnēs. Maksātājiem
  Maksājumu pakalpojuma lietotājiem būtu jādod nepārprotama piekrišana tam, ka TPPS piekļūst to maksājumu kontam, un jābūt pienācīgi informētiem par šīs piekļuves apjomu Lai varētu attīstīties citi
  jauni maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kuri nevar pieņemt noguldījumus
  nav maksātāju līdzekļu turētāji, kredītiestādēm
  kontu turošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem
  tiem jāsniedz TPPS informācija par līdzekļu pieejamību, ja maksātājs
  maksājumu pakalpojuma lietotājs ir devis piekrišanu šīs informācijas paziņošanai TPPS
  maksājumu pakalpojumu sniedzējam – maksājumu instrumenta izdevējam.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Redakcionāls precizējums attiecībā uz iesaistītajiem dalībniekiem.

Redakcionāls precizējums attiecībā uz iesaistītajiem dalībniekiem.

6. grozījums

6. grozījums

52. apsvērums

| “(52) | Maksājumu pakalpojumu lietotāju un maksājumu pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumi būtu pienācīgi jākoriģē, ņemot vērā TPPS iesaisti darījumā, kad tiek izmantots maksājuma iniciēšanas pakalpojums. Konkrētāk, līdzsvarotam atbildības sadalījumam starp maksājumu pakalpojuma sniedzēju, kas apkalpo kontu, un darījumā iesaistīto TPPS būtu jāliek tiem uzņemties atbildību katram par savu attiecīgo darījuma daļu, kuru tie kontrolē, un incidenta gadījumā skaidri jānorāda, kurš ir atbildīgs. Krāpšanas vai strīda gadījumā TPPS būtu jābūt konkrētam pienākumam sniegt maksātājam un kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojuma sniedzējam datus par darījumiem un informāciju par autorizāciju saistībā ar konkrēto darījumu.” |
| --- | --- |

“(52)

Maksājumu pakalpojumu lietotāju un maksājumu pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumi būtu pienācīgi jākoriģē, ņemot vērā TPPS iesaisti darījumā, kad tiek izmantots maksājuma iniciēšanas pakalpojums. Konkrētāk, līdzsvarotam atbildības sadalījumam starp maksājumu pakalpojuma sniedzēju, kas apkalpo kontu, un darījumā iesaistīto TPPS būtu jāliek tiem uzņemties atbildību katram par savu attiecīgo darījuma daļu, kuru tie kontrolē, un incidenta gadījumā skaidri jānorāda, kurš ir atbildīgs. Krāpšanas vai strīda gadījumā TPPS būtu jābūt konkrētam pienākumam sniegt maksātājam un kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojuma sniedzējam datus par darījumiem un informāciju par autorizāciju saistībā ar konkrēto darījumu.”

| “(52) | Maksājumu pakalpojumu lietotāju un maksājumu pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumi būtu pienācīgi jākoriģē, ņemot vērā TPPS iesaisti darījumā, kad tiek izmantots maksājuma iniciēšanas pakalpojums. Konkrētāk, līdzsvarotam atbildības sadalījumam starp maksājumu pakalpojuma sniedzēju, kas apkalpo kontu, un darījumā iesaistīto TPPS būtu jāliek tiem uzņemties atbildību katram par savu attiecīgo darījuma daļu, kuru tie kontrolē, un incidenta gadījumā skaidri jānorāda, kurš ir atbildīgs. Krāpšanas vai strīda gadījumā TPPS būtu jābūt konkrētam pienākumam sniegt maksātājam
  maksājumu pakalpojumu lietotājiem un kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojuma sniedzējam datus par darījumiem un informāciju par autorizāciju saistībā ar konkrēto darījumu
  pierādījumu, ka maksājumu pakalpojumu lietotāji ir bijuši autentificēti.” |
| --- | --- |

“(52)

Maksājumu pakalpojumu lietotāju un maksājumu pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumi būtu pienācīgi jākoriģē, ņemot vērā TPPS iesaisti darījumā, kad tiek izmantots maksājuma iniciēšanas pakalpojums. Konkrētāk, līdzsvarotam atbildības sadalījumam starp maksājumu pakalpojuma sniedzēju, kas apkalpo kontu, un darījumā iesaistīto TPPS būtu jāliek tiem uzņemties atbildību katram par savu attiecīgo darījuma daļu, kuru tie kontrolē, un incidenta gadījumā skaidri jānorāda, kurš ir atbildīgs. Krāpšanas vai strīda gadījumā TPPS būtu jābūt konkrētam pienākumam sniegt maksātājam
  maksājumu pakalpojumu lietotājiem un kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojuma sniedzējam datus par darījumiem un informāciju par autorizāciju saistībā ar konkrēto darījumu
  pierādījumu, ka maksājumu pakalpojumu lietotāji ir bijuši autentificēti.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Skatīt 19. un 24. grozījumu.

Skatīt 19. un 24. grozījumu.

7. grozījums

7. grozījums

57. apsvērums

| “(57) | Šajā direktīvā būtu jānosaka noteikumi par atmaksājumu, kas aizsargā patērētāju, ja veiktā maksājumu darījuma summa pārsniedz paredzamo summu. Lai novērstu to, ka maksātājs nonāk finansiāli neizdevīgā stāvoklī, ir jānodrošina, ka atmaksājuma kreditēšanas valutēšanas diena nav pēc tās dienas, kad attiecīgā summa tikusi debetēta. Tiešā debeta maksājumu gadījumos maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāspēj nodrošināt saviem klientiem pat labvēlīgāki nosacījumi, un klientiem būtu jābūt beznosacījumu tiesībām uz jebkura apstrīdēta maksājumu darījuma atmaksājumu. Tomēr šīs beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu, kas nodrošina patērētāju visaugstākā līmeņa aizsardzību, nav pamatotas tajos gadījumos, kad tirgotājs jau ir izpildījis līgumsaistības un attiecīgā prece vai pakalpojums jau ir patērēts. Ja lietotājs pieprasa kāda maksājumu darījuma atmaksājumu, tiesības uz atmaksājumu nedrīkstētu skart ne maksātāja atbildību iepretim maksājuma saņēmējam atbilstīgi konkrētajām attiecībām, piemēram, par precēm vai pakalpojumiem, kas pasūtīti, izlietoti vai par ko likumīgi iekasēta maksa, ne arī lietotāja tiesības attiecībā uz maksājuma uzdevuma atsaukšanu.” |
| --- | --- |

“(57)

Šajā direktīvā būtu jānosaka noteikumi par atmaksājumu, kas aizsargā patērētāju, ja veiktā maksājumu darījuma summa pārsniedz paredzamo summu. Lai novērstu to, ka maksātājs nonāk finansiāli neizdevīgā stāvoklī, ir jānodrošina, ka atmaksājuma kreditēšanas valutēšanas diena nav pēc tās dienas, kad attiecīgā summa tikusi debetēta. Tiešā debeta maksājumu gadījumos maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāspēj nodrošināt saviem klientiem pat labvēlīgāki nosacījumi, un klientiem būtu jābūt beznosacījumu tiesībām uz jebkura apstrīdēta maksājumu darījuma atmaksājumu. Tomēr šīs beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu, kas nodrošina patērētāju visaugstākā līmeņa aizsardzību, nav pamatotas tajos gadījumos, kad tirgotājs jau ir izpildījis līgumsaistības un attiecīgā prece vai pakalpojums jau ir patērēts. Ja lietotājs pieprasa kāda maksājumu darījuma atmaksājumu, tiesības uz atmaksājumu nedrīkstētu skart ne maksātāja atbildību iepretim maksājuma saņēmējam atbilstīgi konkrētajām attiecībām, piemēram, par precēm vai pakalpojumiem, kas pasūtīti, izlietoti vai par ko likumīgi iekasēta maksa, ne arī lietotāja tiesības attiecībā uz maksājuma uzdevuma atsaukšanu.”

| “(57) | Šajā direktīvā būtu jānosaka noteikumi par atmaksājumu, kas aizsargā patērētāju, ja veiktā maksājumu darījuma summa pārsniedz paredzamo summu. Lai novērstu to, ka maksātājs nonāk finansiāli neizdevīgā stāvoklī, ir jānodrošina, ka atmaksājuma kreditēšanas valutēšanas diena nav pēc tās dienas, kad attiecīgā summa tikusi debetēta. Tiešā debeta maksājumu gadījumos maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāspēj nodrošināt saviem klientiem pat labvēlīgāki nosacījumi, un klientiem būtu jābūt beznosacījumu tiesībām uz jebkura apstrīdēta maksājumu darījuma atmaksājumu. Tomēr šīs beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu, kas nodrošina patērētāju visaugstākā līmeņa aizsardzību, nav pamatotas tajos gadījumos, kad tirgotājs jau ir izpildījis līgumsaistības un attiecīgā prece vai pakalpojums jau ir patērēts.
  atsevišķiem preču vai pakalpojumu veidiem beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu var nebūt piemērotas. Tāpēc var apsvērt iespēju ieviest neatmaksājamu tiešo debetu, bet vienīgi attiecībā uz tām precēm un pakalpojumiem, kuras Komisija iekļāvusi sarakstā, un vienīgi ar maksātaja tiešu piekrišanu. Ja lietotājs pieprasa kāda maksājumu darījuma atmaksājumu, tiesības uz atmaksājumu nedrīkstētu skart ne maksātāja atbildību iepretim maksājuma saņēmējam atbilstīgi konkrētajām attiecībām, piemēram, par precēm vai pakalpojumiem, kas pasūtīti, izlietoti vai par ko likumīgi iekasēta maksa, ne arī lietotāja tiesības attiecībā uz maksājuma uzdevuma atsaukšanu.” |
| --- | --- |

“(57)

Šajā direktīvā būtu jānosaka noteikumi par atmaksājumu, kas aizsargā patērētāju, ja veiktā maksājumu darījuma summa pārsniedz paredzamo summu. Lai novērstu to, ka maksātājs nonāk finansiāli neizdevīgā stāvoklī, ir jānodrošina, ka atmaksājuma kreditēšanas valutēšanas diena nav pēc tās dienas, kad attiecīgā summa tikusi debetēta. Tiešā debeta maksājumu gadījumos maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāspēj nodrošināt saviem klientiem pat labvēlīgāki nosacījumi, un klientiem būtu jābūt beznosacījumu tiesībām uz jebkura apstrīdēta maksājumu darījuma atmaksājumu. Tomēr šīs beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu, kas nodrošina patērētāju visaugstākā līmeņa aizsardzību, nav pamatotas tajos gadījumos, kad tirgotājs jau ir izpildījis līgumsaistības un attiecīgā prece vai pakalpojums jau ir patērēts.
  atsevišķiem preču vai pakalpojumu veidiem beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu var nebūt piemērotas. Tāpēc var apsvērt iespēju ieviest neatmaksājamu tiešo debetu, bet vienīgi attiecībā uz tām precēm un pakalpojumiem, kuras Komisija iekļāvusi sarakstā, un vienīgi ar maksātaja tiešu piekrišanu. Ja lietotājs pieprasa kāda maksājumu darījuma atmaksājumu, tiesības uz atmaksājumu nedrīkstētu skart ne maksātāja atbildību iepretim maksājuma saņēmējam atbilstīgi konkrētajām attiecībām, piemēram, par precēm vai pakalpojumiem, kas pasūtīti, izlietoti vai par ko likumīgi iekasēta maksa, ne arī lietotāja tiesības attiecībā uz maksājuma uzdevuma atsaukšanu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ja tiesības uz atmaksājumu tiek padarītas atkarīgas no pamatā esošā pirkuma, tad rodas problēmas gan privātās dzīves aizsardzības jomā, gan saistībā ar efektivitāti un izmaksām. Ja šo priekšlikumu pieņem, tad tas visticamāk nozīmētu, ka vairāk netiktu garantētas neierobežotas tiesības uz atmaksājumu, kā to paredz spēkā esošā SEPA tiešā debeta maksājumu shēma, un līdz ar to patērētājiem rastos mazāk labvēlīgi apstākļi. ECB ierosina ieviest vispārēju noteikumu – astoņu nedēļu beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu attiecībā uz visiem patērētāju tiešā debeta maksājumiem. Attiecībā uz sarakstā iekļautām tūlītēja patēriņa precēm vai pakalpojumiem debitori un kreditori var atsevišķi un tieši vienoties, ka tiesības uz atmaksājumu netiek piemērotas. Šādu sarakstu Komisija varētu izveidot ar deleģētu aktu.

Ja tiesības uz atmaksājumu tiek padarītas atkarīgas no pamatā esošā pirkuma, tad rodas problēmas gan privātās dzīves aizsardzības jomā, gan saistībā ar efektivitāti un izmaksām. Ja šo priekšlikumu pieņem, tad tas visticamāk nozīmētu, ka vairāk netiktu garantētas neierobežotas tiesības uz atmaksājumu, kā to paredz spēkā esošā

tiešā debeta maksājumu shēma, un līdz ar to patērētājiem rastos mazāk labvēlīgi apstākļi. ECB ierosina ieviest vispārēju noteikumu – astoņu nedēļu beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu attiecībā uz visiem patērētāju tiešā debeta maksājumiem. Attiecībā uz sarakstā iekļautām tūlītēja patēriņa precēm vai pakalpojumiem debitori un kreditori var atsevišķi un tieši vienoties, ka tiesības uz atmaksājumu netiek piemērotas. Šādu sarakstu Komisija varētu izveidot ar deleģētu aktu.

8. grozījums

8. grozījums

80. apsvērums

| “(80) | Lai nodrošinātu šīs direktīvas saskaņotu piemērošanu, Komisijai būtu jāspēj paļauties uz speciālajām zināšanām un atbalstu no EBI, kurai būtu jāizstrādā pamatnostādnes un regulējoši tehniskie standarti par maksājumu pakalpojumu drošības aspektiem, kā arī uz dalībvalstu sadarbību saistībā ar atļautu maksājumu iestāžu pakalpojumu sniegšanu un uzņēmējdarbības veikšanu citās dalībvalstīs. Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt šos regulējošos tehniskos standartus. Šie īpašie uzdevumi ir pilnīgā saskaņā ar EBI lomu un pienākumiem, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1093/2010, saskaņā ar kuru EBI ir izveidota.” |
| --- | --- |

“(80)

Lai nodrošinātu šīs direktīvas saskaņotu piemērošanu, Komisijai būtu jāspēj paļauties uz speciālajām zināšanām un atbalstu no EBI, kurai būtu jāizstrādā pamatnostādnes un regulējoši tehniskie standarti par maksājumu pakalpojumu drošības aspektiem, kā arī uz dalībvalstu sadarbību saistībā ar atļautu maksājumu iestāžu pakalpojumu sniegšanu un uzņēmējdarbības veikšanu citās dalībvalstīs. Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt šos regulējošos tehniskos standartus. Šie īpašie uzdevumi ir pilnīgā saskaņā ar EBI lomu un pienākumiem, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1093/2010, saskaņā ar kuru EBI ir izveidota.”

| “(80) | Lai nodrošinātu šīs direktīvas saskaņotu piemērošanu, Komisijai būtu jāspēj paļauties uz speciālajām zināšanām un atbalstu no EBI, kurai būtu ciešā sadarbībā ar ECB jāizstrādā pamatnostādnes un regulējoši tehniskie standarti par maksājumu pakalpojumu drošības aspektiem, kā arī uz dalībvalstu sadarbību saistībā ar atļautu maksājumu iestāžu pakalpojumu sniegšanu un uzņēmējdarbības veikšanu citās dalībvalstīs. Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt šos regulējošos tehniskos standartus. Šie īpašie uzdevumi ir pilnīgā saskaņā ar EBI lomu un pienākumiem, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1093/2010, saskaņā ar kuru EBI ir izveidota.” |
| --- | --- |

“(80)

Lai nodrošinātu šīs direktīvas saskaņotu piemērošanu, Komisijai būtu jāspēj paļauties uz speciālajām zināšanām un atbalstu no EBI, kurai būtu ciešā sadarbībā ar ECB jāizstrādā pamatnostādnes un regulējoši tehniskie standarti par maksājumu pakalpojumu drošības aspektiem, kā arī uz dalībvalstu sadarbību saistībā ar atļautu maksājumu iestāžu pakalpojumu sniegšanu un uzņēmējdarbības veikšanu citās dalībvalstīs. Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt šos regulējošos tehniskos standartus. Šie īpašie uzdevumi ir pilnīgā saskaņā ar EBI lomu un pienākumiem, kas definēti Regulā (ES) Nr. 1093/2010, saskaņā ar kuru EBI ir izveidota.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Centrālo banku kompetencē ietilpst arī maksājumu pakalpojumu drošības aspekti. ECB, balstoties uz brīvprātības principu, ir izveidojusi ciešu sadarbību ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju uzraudzītājiem SecuRe Pay forumā. Šī veiksmīgā sadarbība būtu formāli atrunājama. Šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi reglamentējoši tehniskie standarti, tāpēc atsauce uz tiem ir dzēsta.

Centrālo banku kompetencē ietilpst arī maksājumu pakalpojumu drošības aspekti. ECB, balstoties uz brīvprātības principu, ir izveidojusi ciešu sadarbību ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju uzraudzītājiem

forumā

Šī veiksmīgā sadarbība būtu formāli atrunājama. Šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi reglamentējoši tehniskie standarti, tāpēc atsauce uz tiem ir dzēsta.

9. grozījums

9. grozījums

2. pants

| “1. | Šo direktīvu piemēro maksājumu pakalpojumiem Savienībā, ja gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, gan maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Savienībā, un gadījumos, kad maksājumu darījumā ir iesaistīts tikai viens maksājumu pakalpojumu sniedzējs — tas atrodas Savienībā. 78. pantu un III sadaļu piemēro arī maksājumu darījumiem, ja tikai viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, attiecībā uz tām maksājumu darījuma daļām, kas veiktas Savienībā. |
| --- | --- |

“1.

Šo direktīvu piemēro maksājumu pakalpojumiem Savienībā, ja gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, gan maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Savienībā, un gadījumos, kad maksājumu darījumā ir iesaistīts tikai viens maksājumu pakalpojumu sniedzējs — tas atrodas Savienībā. 78. pantu un III sadaļu piemēro arī maksājumu darījumiem, ja tikai viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, attiecībā uz tām maksājumu darījuma daļām, kas veiktas Savienībā.

| 2. | III sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem visās valūtās. IV sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem, ko veic euro vai jebkādā citā tādas dalībvalsts oficiālā valūtā, kura nav eurozonā.” |
| --- | --- |

2.

III sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem visās valūtās. IV sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem, ko veic euro vai jebkādā citā tādas dalībvalsts oficiālā valūtā, kura nav eurozonā.”

| “1. | Šo direktīvu piemēro maksājumu pakalpojumiem Savienībā, ja gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, gan maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Savienībā, un gadījumos, kad maksājumu darījumā ir iesaistīts tikai viens maksājumu pakalpojumu sniedzējs — tas atrodas Savienībā. 78. pantu un III sadaļu un IV sadaļu, izņemot 72. pantu un 74. panta 1. punktu, piemēro arī maksājumu darījumiem, ja tikai viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, attiecībā uz tām maksājumu darījuma daļām, kas veiktas Savienībā. |
| --- | --- |

“1.

Šo direktīvu piemēro maksājumu pakalpojumiem Savienībā, ja gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, gan maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Savienībā, un gadījumos, kad maksājumu darījumā ir iesaistīts tikai viens maksājumu pakalpojumu sniedzējs — tas atrodas Savienībā. 78. pantu un III sadaļu un IV sadaļu, izņemot 72. pantu un 74. panta 1. punktu, piemēro arī maksājumu darījumiem, ja tikai viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, attiecībā uz tām maksājumu darījuma daļām, kas veiktas Savienībā.

78. pantu un

un IV sadaļu, izņemot 72. pantu un 74. panta 1. punktu,

| 2. | III un IV sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem visās valūtās. IV sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem, ko veic euro vai jebkādā citā tādas dalībvalsts oficiālā valūtā, kura nav eurozonā.” |
| --- | --- |

2.

III un IV sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem visās valūtās. IV sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem, ko veic euro vai jebkādā citā tādas dalībvalsts oficiālā valūtā, kura nav eurozonā.”

IV

IV sadaļu piemēro maksājumu pakalpojumiem, ko veic euro vai jebkādā citā tādas dalībvalsts oficiālā valūtā, kura nav eurozonā.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Lai nodrošinātu maksājumu pakalpojumu lietotāju vispusīgu aizsardzību, noteikumi attiecībā uz pārredzamību un kredīta valutēšanas dienu, kā arī noteikumi par tiesībām un pienākumiem, kas saistīti ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu, būtu jāpiemēro maksājumu darījumiem, ja tikai viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, attiecībā uz tām darījuma daļām, kas veiktas Savienībā.

Lai nodrošinātu maksājumu pakalpojumu lietotāju vispusīgu aizsardzību, noteikumi attiecībā uz pārredzamību un kredīta valutēšanas dienu, kā arī noteikumi par tiesībām un pienākumiem, kas saistīti ar maksājumu pakalpojumu sniegšanu un izmantošanu, būtu jāpiemēro maksājumu darījumiem, ja tikai viens no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem atrodas Savienībā, attiecībā uz tām darījuma daļām, kas veiktas Savienībā.

10. grozījums

10. grozījums

4. panta 32. punkts

| “32) | “maksājuma iniciēšanas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kas dod iespēju piekļūt maksājumu kontam, ko nodrošina trešā persona — maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kur maksātājs var būt aktīvi iesaistīts maksājuma iniciēšanā vai trešās personas — maksājumu pakalpojuma sniedzēja programmatūrā, vai kur maksātājs vai maksājumu saņēmējs var izmantot maksājumu instrumentus, lai nosūtītu maksātāja akreditācijas datus kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam;” |
| --- | --- |

“32)

“maksājuma iniciēšanas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kas dod iespēju piekļūt maksājumu kontam, ko nodrošina trešā persona — maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kur maksātājs var būt aktīvi iesaistīts maksājuma iniciēšanā vai trešās personas — maksājumu pakalpojuma sniedzēja programmatūrā, vai kur maksātājs vai maksājumu saņēmējs var izmantot maksājumu instrumentus, lai nosūtītu maksātāja akreditācijas datus kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam;”

| “32) | “maksājuma iniciēšanas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, lai iniciētu
  kas dod iespēju piekļūt maksājuma uzdevumu
  kontam, ko, pamatojoties uz maksātāja lūgumu, nodrošina trešā persona — maksājumu pakalpojumu sniedzējs attiecībā uz kontu, kas ir turējumā citam
  kur maksātājs var būt aktīvi iesaistīts maksājuma iniciēšanā vai trešās personas — maksājumu pakalpojuma sniedzēja programmatūrā, vai kur maksātājs vai maksājumu saņēmējs var izmantot maksājumu instrumentus, lai nosūtītu maksātāja akreditācijas datus kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam;” |
| --- | --- |

“32)

“maksājuma iniciēšanas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, lai iniciētu
  kas dod iespēju piekļūt maksājuma uzdevumu
  kontam, ko, pamatojoties uz maksātāja lūgumu, nodrošina trešā persona — maksājumu pakalpojumu sniedzējs attiecībā uz kontu, kas ir turējumā citam
  kur maksātājs var būt aktīvi iesaistīts maksājuma iniciēšanā vai trešās personas — maksājumu pakalpojuma sniedzēja programmatūrā, vai kur maksātājs vai maksājumu saņēmējs var izmantot maksājumu instrumentus, lai nosūtītu maksātāja akreditācijas datus kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam;”

maksājumu

lai iniciētu

kas dod iespēju piekļūt

uzdevumu

kontam

, pamatojoties uz maksātāja lūgumu,

attiecībā uz kontu, kas ir turējumā citam

kur maksātājs var būt aktīvi iesaistīts maksājuma iniciēšanā vai trešās personas — maksājumu pakalpojuma sniedzēja programmatūrā, vai kur maksātājs vai maksājumu saņēmējs var izmantot maksājumu instrumentus, lai nosūtītu maksātāja akreditācijas datus kontu apkalpojošajam

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Definīcijai ir jābūt pēc iespējas vienkāršai un elastīgai, lai tā attiektos uz risinājumiem nākotnē. Definīcijā nevajadzētu iekļaut prasības vai atsauces uz konkrētām tehnoloģijām.

Definīcijai ir jābūt pēc iespējas vienkāršai un elastīgai, lai tā attiektos uz risinājumiem nākotnē. Definīcijā nevajadzētu iekļaut prasības vai atsauces uz konkrētām tehnoloģijām.

11. grozījums

11. grozījums

4. panta 33. punkts

| “33) | “konta informācijas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, ar ko maksājumu pakalpojuma lietotājam nodrošina konsolidētu un lietotājdraudzīgu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojuma lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem kontu apkalpojošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem;” |
| --- | --- |

“33)

“konta informācijas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, ar ko maksājumu pakalpojuma lietotājam nodrošina konsolidētu un lietotājdraudzīgu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojuma lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem kontu apkalpojošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem;”

| “33) | “konta informācijas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kuru nodrošina trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs
  ar ko maksājumu pakalpojuma lietotājam nodrošina konsolidētu un lietotājdraudzīgu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojuma lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem kontu apkalpojošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, lai sniegtu konsolidētu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojumu lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem;” |
| --- | --- |

“33)

“konta informācijas pakalpojums” ir maksājumu pakalpojums, kuru nodrošina trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs
  ar ko maksājumu pakalpojuma lietotājam nodrošina konsolidētu un lietotājdraudzīgu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojuma lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem kontu apkalpojošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, lai sniegtu konsolidētu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojumu lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem;”

maksājumu

kuru nodrošina trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs

ar ko maksājumu pakalpojuma lietotājam nodrošina konsolidētu un lietotājdraudzīgu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojuma lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem kontu apkalpojošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem

lai sniegtu konsolidētu informāciju par vienu vai vairākiem maksājumu kontiem, ko maksājumu pakalpojumu lietotājs nodevis turējumā vienam vai vairākiem citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Definīcijai ir jābūt pēc iespējas vienkāršai un elastīgai, lai tā attiektos uz risinājumiem nākotnē. Definīcijā nevajadzētu iekļaut prasības vai atsauces uz konkrētām tehnoloģijām.

Definīcijai ir jābūt pēc iespējas vienkāršai un elastīgai, lai tā attiektos uz risinājumiem nākotnē. Definīcijā nevajadzētu iekļaut prasības vai atsauces uz konkrētām tehnoloģijām.

12. grozījums

12. grozījums

4. panta 39.–43. punkts (jauni)

Bez teksta

| “39) | “maksājumu darījumu pieņemšana” ir maksājumu pakalpojums, kuru sniedz maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksājuma saņēmēju ir noslēdzis līgumisku vienošanos par maksājuma saņēmēja tādu maksājumu darījumu pieņemšanu un apstrādāšanu, kuri iniciēti ar maksātāja maksājuma instrumentu un kā rezultāta notiek līdzekļu pārvedums maksājuma saņēmējam; pakalpojums var ietvert autentifikācijas, autorizācijas un citu tādu pakalpojumu sniegšanu, kas saistīti ar maksājuma saņēmēja līdzekļu plūsmas pārvaldīšanu, neatkarīgi no tā, vai maksājumu pakalpojuma sniedzējs ir maksājuma saņēmēja līdzekļu turētājs; |
| --- | --- |

“39)

“39)

“maksājumu darījumu pieņemšana” ir maksājumu pakalpojums, kuru sniedz maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksājuma saņēmēju ir noslēdzis līgumisku vienošanos par maksājuma saņēmēja tādu maksājumu darījumu pieņemšanu un apstrādāšanu, kuri iniciēti ar maksātāja maksājuma instrumentu un kā rezultāta notiek līdzekļu pārvedums maksājuma saņēmējam; pakalpojums var ietvert autentifikācijas, autorizācijas un citu tādu pakalpojumu sniegšanu, kas saistīti ar maksājuma saņēmēja līdzekļu plūsmas pārvaldīšanu, neatkarīgi no tā, vai maksājumu pakalpojuma sniedzējs ir maksājuma saņēmēja līdzekļu turētājs;

“maksājumu darījumu pieņemšana” ir maksājumu pakalpojums, kuru sniedz maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas ar maksājuma saņēmēju ir noslēdzis līgumisku vienošanos par maksājuma saņēmēja tādu maksājumu darījumu pieņemšanu un apstrādāšanu, kuri iniciēti ar maksātāja maksājuma instrumentu un kā rezultāta notiek līdzekļu pārvedums maksājuma saņēmējam; pakalpojums var ietvert autentifikācijas, autorizācijas un citu tādu pakalpojumu sniegšanu, kas saistīti ar maksājuma saņēmēja līdzekļu plūsmas pārvaldīšanu, neatkarīgi no tā, vai maksājumu pakalpojuma sniedzējs ir maksājuma saņēmēja līdzekļu turētājs;

| 40) | “maksājumu instrumentu izdošana” ir maksājumu pakalpojums, ar kuru maksājumu pakalpojumu sniedzējs tieši vai netieši nodrošina maksātāju ar maksājumu instrumentu maksātāja maksājumu darījumu iniciēšanai, apstrādāšanai un norēķinu veikšanai; |
| --- | --- |

40)

40)

“maksājumu instrumentu izdošana” ir maksājumu pakalpojums, ar kuru maksājumu pakalpojumu sniedzējs tieši vai netieši nodrošina maksātāju ar maksājumu instrumentu maksātāja maksājumu darījumu iniciēšanai, apstrādāšanai un norēķinu veikšanai;

“maksājumu instrumentu izdošana” ir maksājumu pakalpojums, ar kuru maksājumu pakalpojumu sniedzējs tieši vai netieši nodrošina maksātāju ar maksājumu instrumentu maksātāja maksājumu darījumu iniciēšanai, apstrādāšanai un norēķinu veikšanai;

| 41) | “kredīta pārvedums” ir pārrobežu vai valsts robežās sniegts maksājumu pakalpojumus, ar kuru MPS – kura turējumā ir maksātāja maksājumu konts un kurš rīkojas saskaņā ar maksātāja norādījumiem – kreditē maksājuma saņēmēja maksājumu kontu ar maksājumu darījumu vai vairākiem maksājumu darījumiem no maksātāja maksājumu konta; |
| --- | --- |

41)

41)

“kredīta pārvedums” ir pārrobežu vai valsts robežās sniegts maksājumu pakalpojumus, ar kuru MPS – kura turējumā ir maksātāja maksājumu konts un kurš rīkojas saskaņā ar maksātāja norādījumiem – kreditē maksājuma saņēmēja maksājumu kontu ar maksājumu darījumu vai vairākiem maksājumu darījumiem no maksātāja maksājumu konta;

“kredīta pārvedums” ir pārrobežu vai valsts robežās sniegts maksājumu pakalpojumus, ar kuru MPS – kura turējumā ir maksātāja maksājumu konts un kurš rīkojas saskaņā ar maksātāja norādījumiem – kreditē maksājuma saņēmēja maksājumu kontu ar maksājumu darījumu vai vairākiem maksājumu darījumiem no maksātāja maksājumu konta;

| 42) | “pārrobežu maksājums” ir tāds elektroniski apstrādāts maksājumu darījums, kuru iniciē maksātājs vai kuru iniciē ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

42)

42)

“pārrobežu maksājums” ir tāds elektroniski apstrādāts maksājumu darījums, kuru iniciē maksātājs vai kuru iniciē ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas dažādās dalībvalstīs;

“pārrobežu maksājums” ir tāds elektroniski apstrādāts maksājumu darījums, kuru iniciē maksātājs vai kuru iniciē ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas dažādās dalībvalstīs;

| 43) | “maksājums valsts robežās” ir tāds elektroniski apstrādāts maksājumu darījums, kuru iniciē maksātājs vai maksājuma saņēmējs, vai kuru iniciē ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas vienā dalībvalstī.” |
| --- | --- |

43)

43)

“maksājums valsts robežās” ir tāds elektroniski apstrādāts maksājumu darījums, kuru iniciē maksātājs vai maksājuma saņēmējs, vai kuru iniciē ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas vienā dalībvalstī.”

“maksājums valsts robežās” ir tāds elektroniski apstrādāts maksājumu darījums, kuru iniciē maksātājs vai maksājuma saņēmējs, vai kuru iniciē ar maksājuma saņēmēja starpniecību, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas vienā dalībvalstī.”

Būtu jāpapildina ar jēdzienu “maksājumu instrumentu izdošana” un “maksājumu darījumu pieņemšana” definīcijām, lai uz visiem maksājumu pakalpojumos iesaistītajiem sniedzējiem attiektos ierosinātā direktīva, kā noteikts I pielikumā. Minētās definīcijas būtu saskaņojamas ar priekšlikumu – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem (COM (2013) 550/3); 2013/0265.

Būtu jāpapildina ar jēdzienu “maksājumu instrumentu izdošana” un “maksājumu darījumu pieņemšana” definīcijām, lai uz visiem maksājumu pakalpojumos iesaistītajiem sniedzējiem attiektos ierosinātā direktīva, kā noteikts I pielikumā. Minētās definīcijas būtu saskaņojamas ar priekšlikumu – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par starpbanku komisijas maksām, ko piemēro kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem (COM (2013) 550/3); 2013/0265.

Būtu iekļaujama jēdziena “kredīta pārvedums” definīcija, jo iepriekš minētajā regulas priekšlikumā tas ir viens no maksājumu pamata instrumentiem. Iekļautā definīcija ir saskaņota ar SEPA regulu. Jēdzienu “pārrobežu maksājums” un “maksājums valsts robežās” iekļaušana veicinātu skaidrību.

Būtu iekļaujama jēdziena “kredīta pārvedums” definīcija, jo iepriekš minētajā regulas priekšlikumā tas ir viens no maksājumu pamata instrumentiem. Iekļautā definīcija ir saskaņota ar

regulu. Jēdzienu “pārrobežu maksājums” un “maksājums valsts robežās” iekļaušana veicinātu skaidrību.

13. grozījums

13. grozījums

9. panta 1. punkta ievaddaļa

| “1. | Dalībvalstis vai kompetentās iestādes izvirza prasību, ka maksājumu iestādei, kas sniedz jebkādu maksājumu pakalpojumu un tajā pašā laikā veic cita veida uzņēmējdarbību, kas minēta 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jāaizsargā visi līdzekļi, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu lietotājiem vai saņemti no cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja, lai izpildītu maksājumu darījumus, kādā no turpmāk minētajiem veidiem:” |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis vai kompetentās iestādes izvirza prasību, ka maksājumu iestādei, kas sniedz jebkādu maksājumu pakalpojumu un tajā pašā laikā veic cita veida uzņēmējdarbību, kas minēta 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jāaizsargā visi līdzekļi, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu lietotājiem vai saņemti no cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja, lai izpildītu maksājumu darījumus, kādā no turpmāk minētajiem veidiem:”

| “1. | Dalībvalstis vai kompetentās iestādes izvirza prasību, ka maksājumu iestādei, kas sniedz jebkādu maksājumu pakalpojumu un tajā pašā laikā veic cita veida uzņēmējdarbību, kas minēta 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jāaizsargā visi līdzekļi, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu lietotājiem vai saņemti no cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja, lai izpildītu maksājumu darījumus, kādā no turpmāk minētajiem veidiem:” |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis vai kompetentās iestādes izvirza prasību, ka maksājumu iestādei, kas sniedz jebkādu maksājumu pakalpojumu un tajā pašā laikā veic cita veida uzņēmējdarbību, kas minēta 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jāaizsargā visi līdzekļi, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu lietotājiem vai saņemti no cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja, lai izpildītu maksājumu darījumus, kādā no turpmāk minētajiem veidiem:”

, kas sniedz jebkādu maksājumu pakalpojumu un tajā pašā laikā veic cita veida uzņēmējdarbību, kas minēta 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā,

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ar mērķi saskaņot nodrošinājuma prasības tiek piedāvāta teksta alternatīva redakcija, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu lietotāja līdzekļi attiecībā uz visām maksājumu iestādēm tiek pienācīgi aizsargāti, neatkarīgi no tā, vai tās veic citu saimniecisko darbību.

Ar mērķi saskaņot nodrošinājuma prasības tiek piedāvāta teksta alternatīva redakcija, lai nodrošinātu, ka maksājumu pakalpojumu lietotāja līdzekļi attiecībā uz visām maksājumu iestādēm tiek pienācīgi aizsargāti, neatkarīgi no tā, vai tās veic citu saimniecisko darbību.

14. grozījums

14. grozījums

12. panta 1. punkts

| “1. | Kompetentās iestādes var atsaukt maksājumu iestādēm piešķirtu atļauju vienīgi tad, ja šāda iestāde atbilst šādiem gadījumiem: |
| --- | --- |

“1.

Kompetentās iestādes var atsaukt maksājumu iestādēm piešķirtu atļauju vienīgi tad, ja šāda iestāde atbilst šādiem gadījumiem:

(..)

| c) | vairs neatbilst nosacījumiem par atļaujas piešķiršanu vai neinformē kompetento iestādi par būtiskiem notikumiem šajā sakarībā;” |
| --- | --- |

c)

vairs neatbilst nosacījumiem par atļaujas piešķiršanu vai neinformē kompetento iestādi par būtiskiem notikumiem šajā sakarībā;”

| “1. | Kompetentās iestādes var atsaukt maksājumu iestādēm piešķirtu atļauju vienīgi tad, ja šāda iestāde atbilst šādiem gadījumiem: |
| --- | --- |

“1.

Kompetentās iestādes var atsaukt maksājumu iestādēm piešķirtu atļauju vienīgi tad, ja šāda iestāde atbilst šādiem gadījumiem:

(..)

| c) | vairs neatbilst nosacījumiem par atļaujas piešķiršanu vai neinformē kompetento iestādi par būtiskiem notikumiem šajā sakarībā, vai nenodrošina precīzu statistikas pārskatu sniegšanu;” |
| --- | --- |

c)

vairs neatbilst nosacījumiem par atļaujas piešķiršanu vai neinformē kompetento iestādi par būtiskiem notikumiem šajā sakarībā, vai nenodrošina precīzu statistikas pārskatu sniegšanu;”

vai nenodrošina precīzu statistikas pārskatu sniegšanu

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ir būtiski sniegt precīzu statistiku, lai uzraudzītu ar maksājumu iestādēm saistītu risku.

Ir būtiski sniegt precīzu statistiku, lai uzraudzītu ar maksājumu iestādēm saistītu risku.

15. grozījums

15. grozījums

25. panta 2. punkts

| “2. | Turklāt dalībvalstis pieļauj informācijas apmaiņu starp savām kompetentajām iestādēm un šādām organizācijām:






  a) | citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par atļaujas piešķiršanu maksājumu iestādēm un to uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

“2.

Turklāt dalībvalstis pieļauj informācijas apmaiņu starp savām kompetentajām iestādēm un šādām organizācijām:

a)

citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par atļaujas piešķiršanu maksājumu iestādēm un to uzraudzību;

| b) | Eiropas Centrālo banku un dalībvalstu centrālajām bankām, kas rīkojas kā monetārās un pārraudzības iestādes, un attiecīgā gadījumā citām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par maksājumu un norēķinu sistēmu pārraudzību; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Centrālo banku un dalībvalstu centrālajām bankām, kas rīkojas kā monetārās un pārraudzības iestādes, un attiecīgā gadījumā citām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par maksājumu un norēķinu sistēmu pārraudzību;

| c) | citas atbilstīgas iestādes, kas norīkotas saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2005/60/EK un citiem Savienības tiesību aktiem, kurus piemēro maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, tiesību aktiem, kas piemērojami nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

c)

citas atbilstīgas iestādes, kas norīkotas saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2005/60/EK un citiem Savienības tiesību aktiem, kurus piemēro maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, tiesību aktiem, kas piemērojami nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā;

| d) | EBI, kuras uzdevums palīdzēt nodrošināt uzraudzības mehānismu konsekventu un saskaņotu darbību, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1093/2010 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā.” |
| --- | --- |

d)

EBI, kuras uzdevums palīdzēt nodrošināt uzraudzības mehānismu konsekventu un saskaņotu darbību, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1093/2010 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā.”

| “2. | Turklāt dalībvalstis pieļauj informācijas apmaiņu starp savām kompetentajām iestādēm un šādām organizācijām:






  a) | citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par atļaujas piešķiršanu maksājumu iestādēm un to uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

“2.

Turklāt dalībvalstis pieļauj informācijas apmaiņu starp savām kompetentajām iestādēm un šādām organizācijām:

a)

citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par atļaujas piešķiršanu maksājumu iestādēm un to uzraudzību;

| b) | Eiropas Centrālo banku un dalībvalstu centrālajām bankām, kas rīkojas kā monetārās un pārraudzības iestādes, un attiecīgā gadījumā citām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par maksājumu un norēķinu sistēmu pārraudzību; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Centrālo banku un dalībvalstu centrālajām bankām, kas rīkojas kā monetārās un pārraudzības iestādes, un attiecīgā gadījumā citām valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par maksājumu un norēķinu sistēmu pārraudzību;

| c) | citas atbilstīgas iestādes, kas norīkotas saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2005/60/EK un citiem Savienības tiesību aktiem, kurus piemēro maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, tiesību aktiem, kas piemērojami nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

c)

citas atbilstīgas iestādes, kas norīkotas saskaņā ar šo direktīvu, Direktīvu 2005/60/EK un citiem Savienības tiesību aktiem, kurus piemēro maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, tiesību aktiem, kas piemērojami nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā;

| d) | EBI, kuras uzdevums ir palīdzēt nodrošināt uzraudzības mehānismu konsekventu un saskaņotu darbību, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1093/2010 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā; un attiecīgajos gadījumos ar |
| --- | --- |

d)

EBI, kuras uzdevums ir palīdzēt nodrošināt uzraudzības mehānismu konsekventu un saskaņotu darbību, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1093/2010 1. panta 5. punkta a) apakšpunktā; un attiecīgajos gadījumos ar

; un attiecīgajos gadījumos ar

| e) | Eiropolu kā Savienības tiesībaizsardzības aģentūru, kura ir atbildīga par to, lai sniegtu palīdzību dalībvalstu kompetentajām policijas iestādēm un koordinētu to savstarpēju kopēju pieeju organizētas noziedzības un citu smagu noziegumu un terorisma, tostarp euro un citu maksāšanas līdzekļu viltošanas, apkarošanā.” |
| --- | --- |

e)

e)

Eiropolu kā Savienības tiesībaizsardzības aģentūru, kura ir atbildīga par to, lai sniegtu palīdzību dalībvalstu kompetentajām policijas iestādēm un koordinētu to savstarpēju kopēju pieeju organizētas noziedzības un citu smagu noziegumu un terorisma, tostarp euro un citu maksāšanas līdzekļu viltošanas, apkarošanā.”

Eiropolu kā Savienības tiesībaizsardzības aģentūru, kura ir atbildīga par to, lai sniegtu palīdzību dalībvalstu kompetentajām policijas iestādēm un koordinētu to savstarpēju kopēju pieeju organizētas noziedzības un citu smagu noziegumu un terorisma, tostarp euro un citu maksāšanas līdzekļu viltošanas, apkarošanā.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Eiropols būtu jāiekļauj kā papildu iestāde, ar kuru kompetentām iestādēm būtu iespēja apmainīties ar informāciju, ņemot vērā Eiropola kompetenci un īpašās zināšanas, Savienības mērogā izmeklējot un koordinējot, inter alia, euro viltošanas un citu smagu finanšu noziegumu apkarošanu, kas saistās ar maksāšanas līdzekļiem. Skatīt pielikumu Padomes Lēmumam 2009/371/TI
   (3).

Eiropols būtu jāiekļauj kā papildu iestāde, ar kuru kompetentām iestādēm būtu iespēja apmainīties ar informāciju, ņemot vērā Eiropola kompetenci un īpašās zināšanas, Savienības mērogā izmeklējot un koordinējot,

, euro viltošanas un citu smagu finanšu noziegumu apkarošanu, kas saistās ar maksāšanas līdzekļiem. Skatīt pielikumu Padomes Lēmumam 2009/371/TI

3

16. grozījums

16. grozījums

27. panta 5. punkta a) apakšpunkts (jauns)

Bez teksta

| “a) | Uz fiziskām vai juridiskām personām, kuras veic I pielikuma 7. punktā paredzēto saimniecisko darbību, nebūtu attiecināmi nekāda veida atbrīvojumus.” |
| --- | --- |

“a)

a)

Uz fiziskām vai juridiskām personām, kuras veic I pielikuma 7. punktā paredzēto saimniecisko darbību, nebūtu attiecināmi nekāda veida atbrīvojumus.”

Uz fiziskām vai juridiskām personām, kuras veic I pielikuma 7. punktā paredzēto saimniecisko darbību, nebūtu attiecināmi nekāda veida atbrīvojumus.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tā kā kontu apkalpojošajiem maksājumu pakalpojuma sniedzējiem ir jānodrošina, lai TPPS būtu piekļuve, tad varētu rasties neparedzami riski, ja TPPS ļautu izmantot atbrīvojumus no uzraudzības prasībām. Turklāt TPPS savus piedāvātos pakalpojumus parasti sniedz ar interneta palīdzību, un tāpēc tie neaprobežojas ar vienas dalībvalsts teritoriju. Līdz ar to TPPS nevajadzētu būt iespējām saņemt atbrīvojumu.

Tā kā kontu apkalpojošajiem maksājumu pakalpojuma sniedzējiem ir jānodrošina, lai TPPS būtu piekļuve, tad varētu rasties neparedzami riski, ja TPPS ļautu izmantot atbrīvojumus no uzraudzības prasībām. Turklāt TPPS savus piedāvātos pakalpojumus parasti sniedz ar interneta palīdzību, un tāpēc tie neaprobežojas ar vienas dalībvalsts teritoriju. Līdz ar to TPPS nevajadzētu būt iespējām saņemt atbrīvojumu.

17. grozījums

17. grozījums

35. panta 2. punkts

| “2. | Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Dalībvalstis var palielināt minētās summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.” |
| --- | --- |

“2.

Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Dalībvalstis var palielināt minētās summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.”

| “2. | Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Dalībvalstis var palielināt minētās summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.” |
| --- | --- |

“2.

“2.

Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Dalībvalstis var palielināt minētās summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.”

Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Dalībvalstis var palielināt minētās summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Nešķiet, ka attiecībā uz maksājumu darījumiem valsts robežās, t. i., tiem maksājumu darījumiem, kuri nav pārrobežu, būtu nepieciešams ļaut dalībvalstīm vai to kompetentajām iestādēm būtiski pielāgot 35. panta 1. punktā minētās maksimālās maksājumu summas saistībā ar atkāpi, ko piemēro mikromaksājumu instrumentiem. Turklāt, ja pieļautu minēto atkāpi, tad tās rezultātā veidotos ļoti dažādi valstu atkāpju režīmi, kas ir pretrunā mērķim – integrētam un harmonizētam privātpersonu maksājumu tirgum Eiropā.

Nešķiet, ka attiecībā uz maksājumu darījumiem valsts robežās, t. i., tiem maksājumu darījumiem, kuri nav pārrobežu, būtu nepieciešams ļaut dalībvalstīm vai to kompetentajām iestādēm būtiski pielāgot 35. panta 1. punktā minētās maksimālās maksājumu summas saistībā ar atkāpi, ko piemēro mikromaksājumu instrumentiem. Turklāt, ja pieļautu minēto atkāpi, tad tās rezultātā veidotos ļoti dažādi valstu atkāpju režīmi, kas ir pretrunā mērķim – integrētam un harmonizētam privātpersonu maksājumu tirgum Eiropā.

18. grozījums

18. grozījums

39. pants

| “d) | attiecīgā gadījumā jebkādas maksājumu darījuma maksas apmēru un attiecīgā gadījumā tās sadalījumu;” |
| --- | --- |

“d)

attiecīgā gadījumā jebkādas maksājumu darījuma maksas apmēru un attiecīgā gadījumā tās sadalījumu;”

| “d) | attiecīgā gadījumā – jebkādas maksājumu darījuma
  trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam par darījumu sniedzamās maksas apmēru un attiecīgā gadījumā – minētās maksas apmēru sadalījumu;” |
| --- | --- |

“d)

attiecīgā gadījumā – jebkādas maksājumu darījuma
  trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam par darījumu sniedzamās maksas apmēru un attiecīgā gadījumā – minētās maksas apmēru sadalījumu;”

maksājumu darījuma

trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam par darījumu sniedzamās

minētās maksas apmēru

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ar minēto papildinājumu tiek precizēts, ka attiecībā uz maksājumiem trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji varēs detalizēti informēt par saviem pašu maksājumiem, nevis maksājumiem, ko uzliek kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs.

Ar minēto papildinājumu tiek precizēts, ka attiecībā uz maksājumiem trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji varēs detalizēti informēt par saviem pašu maksājumiem, nevis maksājumiem, ko uzliek kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs.

19. grozījums

19. grozījums

40. pants

“Ja maksājuma uzdevumu iniciē trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja sistēma, krāpšanas vai strīda gadījumā tas dara pieejamas darījumu atsauces un autorizācijas informāciju maksātājam un kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam.”

“Ja maksājuma uzdevumu iniciē trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja sistēma, krāpšanas vai strīda gadījumā tas dara pieejamas maksātājam un kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam darījumu atsauces un autorizācijas informāciju
  pierādījumu, ka lietotājs ir ticis autentificēts atbilstoši 58. panta 2. punktam.”

autorizācijas informāciju

pierādījumu, ka lietotājs ir ticis autentificēts atbilstoši 58. panta 2. punktam.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Tā kā vairāk nevajadzētu veikt individuālo drošības elementu apmaiņu, krāpšanas vai strīda gadījumā TPPS ir nepieciešams pierādīt, ka a) MPS ir apstiprinājis TPPS, ka darījums ir ticis autorizēts, vai ka b) klients ir ticis neapstrīdami autentificēts, balstoties uz individuāliem drošības elementiem, ko izdevis TPPS.

Tā kā vairāk nevajadzētu veikt individuālo drošības elementu apmaiņu, krāpšanas vai strīda gadījumā TPPS ir nepieciešams pierādīt, ka a) MPS ir apstiprinājis TPPS, ka darījums ir ticis autorizēts, vai ka b) klients ir ticis neapstrīdami autentificēts, balstoties uz individuāliem drošības elementiem, ko izdevis TPPS.

20. grozījums

20. grozījums

41. pants

“Uzreiz pēc maksājuma uzdevuma saņemšanas maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs tādā pašā veidā, kā noteikts 37. panta 1. punktā, sniedz vai dara pieejamus maksātājam šādus datus: (..).”

“Uzreiz pēc maksājuma uzdevuma saņemšanas kontu apkalpojošais
  maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs tādā pašā veidā, kā noteikts 37. panta 1. punktā, sniedz vai dara pieejamus maksātājam šādus datus: (..).”

kontu apkalpojošais

maksātāja

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ar šo grozījumu tiek precizēts, ka šis pants attiecas vienīgi uz kontu apkalpojošiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, jo TPPS pienākumi jau ir uzskaitīti 39. pantā. Šo piemēro situācijās, kurās TPPS ir iesaistījušies arī tradicionālos maksājumu pakalpojumos.

Ar šo grozījumu tiek precizēts, ka šis pants attiecas vienīgi uz kontu apkalpojošiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, jo TPPS pienākumi jau ir uzskaitīti 39. pantā. Šo piemēro situācijās, kurās TPPS ir iesaistījušies arī tradicionālos maksājumu pakalpojumos.

21. grozījums

21. grozījums

45. panta 5. punkts g) apakšpunkts (jauns)

Bez teksta

| “g) | informācija no maksājumu pakalpojumu sniedzēja par maksājumu pakalpojuma lietotāja tiesībām bloķēt jebkuru maksājumu iniciācijas pakalpojumu no maksājumu pakalpojuma lietotāja konta vai izveidot “baltos” vai “melnos” TPPS sarakstus.” |
| --- | --- |

“g)

g)

informācija no maksājumu pakalpojumu sniedzēja par maksājumu pakalpojuma lietotāja tiesībām bloķēt jebkuru maksājumu iniciācijas pakalpojumu no maksājumu pakalpojuma lietotāja konta vai izveidot “baltos” vai “melnos” TPPS sarakstus.”

informācija no maksājumu pakalpojumu sniedzēja par maksājumu pakalpojuma lietotāja tiesībām bloķēt jebkuru maksājumu iniciācijas pakalpojumu no maksājumu pakalpojuma lietotāja konta vai izveidot “baltos” vai “melnos” TPPS sarakstus.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Vienīgi tad, ja maksājumu pakalpojumu lietotāji būs pienācīgi informēti, tiem būs iespējams izmantot savas ierosinātajā 59. (jauns) pantā noteiktās tiesības bloķēt maksājumu iniciēšanas pakalpojumus vai izveidot “baltos” vai “melnos” sarakstus attiecībā uz konkrētiem TPPS.

Vienīgi tad, ja maksājumu pakalpojumu lietotāji būs pienācīgi informēti, tiem būs iespējams izmantot savas ierosinātajā 59. (jauns) pantā noteiktās tiesības bloķēt maksājumu iniciēšanas pakalpojumus vai izveidot “baltos” vai “melnos” sarakstus attiecībā uz konkrētiem TPPS.

22. grozījums

22. grozījums

54. panta 1. punkts

| “1. | Ja maksājumu pakalpojumu lietotājs nav patērētājs, maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties, ka pilnībā vai daļēji nepiemēro 55. panta 1. punktu, 57. panta 3. punktu, 64., 66., 67., 68., 71. un 80. pantu. Maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties arī par citu laikposmu nekā to, kas paredzēts 63. pantā.” |
| --- | --- |

“1.

Ja maksājumu pakalpojumu lietotājs nav patērētājs, maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties, ka pilnībā vai daļēji nepiemēro 55. panta 1. punktu, 57. panta 3. punktu, 64., 66., 67., 68., 71. un 80. pantu. Maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties arī par citu laikposmu nekā to, kas paredzēts 63. pantā.”

| “1. | Ja maksājumu pakalpojumu lietotājs nav patērētājs, maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties, ka pilnībā vai daļēji nepiemēro 55. panta 1. punktu, 57. panta 3. punktu, 59. (jauns), 64., 66., 67., 68., 71. un 80. pantu. Maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties arī par citu laikposmu nekā to, kas paredzēts 63. pantā.” |
| --- | --- |

“1.

Ja maksājumu pakalpojumu lietotājs nav patērētājs, maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties, ka pilnībā vai daļēji nepiemēro 55. panta 1. punktu, 57. panta 3. punktu, 59. (jauns), 64., 66., 67., 68., 71. un 80. pantu. Maksājumu pakalpojumu lietotājs un maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vienoties arī par citu laikposmu nekā to, kas paredzēts 63. pantā.”

59.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Skatīt paskaidrojumu attiecībā uz 26. grozījumu.

Skatīt paskaidrojumu attiecībā uz 26. grozījumu.

23. grozījums

23. grozījums

56. panta 2. punkts

| “2. | Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Tās var palielināt šīs summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.” |
| --- | --- |

“2.

Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Tās var palielināt šīs summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.”

| “2. | Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Tās var palielināt šīs summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.” |
| --- | --- |

“2.

“2.

Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Tās var palielināt šīs summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.”

Maksājumu darījumiem valsts robežās dalībvalstis vai to kompetentās iestādes var samazināt vai divkāršot 1. punktā norādītās summas. Tās var palielināt šīs summas līdz EUR 500 priekšapmaksas maksājumu instrumentiem.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Nešķiet, ka attiecībā uz maksājumu darījumiem valsts robežās, t. i., tiem maksājumu darījumiem, kuri nav pārrobežu, būtu nepieciešams ļaut dalībvalstīm vai to kompetentajām iestādēm būtiski pielāgot 56. panta 1. punktā minētās maksimālās maksājumu summas saistībā ar atkāpi, ko piemēro mikromaksājumu instrumentiem. Turklāt, ja pieļautu minēto atkāpi, tad tās rezultātā veidotos ļoti dažādi valstu atkāpju režīmi, kas ir pretrunā mērķim – integrētam un harmonizētam privātpersonu maksājumu tirgum Eiropā

Nešķiet, ka attiecībā uz maksājumu darījumiem valsts robežās, t. i., tiem maksājumu darījumiem, kuri nav pārrobežu, būtu nepieciešams ļaut dalībvalstīm vai to kompetentajām iestādēm būtiski pielāgot 56. panta 1. punktā minētās maksimālās maksājumu summas saistībā ar atkāpi, ko piemēro mikromaksājumu instrumentiem. Turklāt, ja pieļautu minēto atkāpi, tad tās rezultātā veidotos ļoti dažādi valstu atkāpju režīmi, kas ir pretrunā mērķim – integrētam un harmonizētam privātpersonu maksājumu tirgum Eiropā

24. grozījums

24. grozījums

58. pants

| “1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksātājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju, lai saņemtu maksājumu pakalpojumus, kas ļauj piekļūt maksājumu kontiem, kā minēts I pielikuma 7. punktā. |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksātājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju, lai saņemtu maksājumu pakalpojumus, kas ļauj piekļūt maksājumu kontiem, kā minēts I pielikuma 7. punktā.

| 2. | Ja maksātājs ir pilnvarojis trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju sniegt maksājumu pakalpojumus saskaņā ar 1. punktu, tam ir šādi pienākumi: |
| --- | --- |

2.

Ja maksātājs ir pilnvarojis trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju sniegt maksājumu pakalpojumus saskaņā ar 1. punktu, tam ir šādi pienākumi:

| a) | nodrošināt, ka maksājumu pakalpojuma lietotāja individuālie drošības elementi nav pieejami citām personām; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, ka maksājumu pakalpojuma lietotāja individuālie drošības elementi nav pieejami citām personām;

| b) | nepārprotami autentificēties konta īpašnieka kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem); |
| --- | --- |

b)

nepārprotami autentificēties konta īpašnieka kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem);

| c) | neglabāt maksājumu pakalpojuma lietotāja sensitīvus maksājumu datus vai individuālas drošības akreditācijas datus. |
| --- | --- |

c)

neglabāt maksājumu pakalpojuma lietotāja sensitīvus maksājumu datus vai individuālas drošības akreditācijas datus.

| 3. | Ja maksājuma iniciēšanas pakalpojuma nolūkā kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir saņēmis maksātāja maksājuma uzdevumu, izmantojot trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tas nekavējoties paziņo attiecīgajai trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam par maksājuma uzdevuma saņemšanu un sniedz informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam. |
| --- | --- |

3.

Ja maksājuma iniciēšanas pakalpojuma nolūkā kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir saņēmis maksātāja maksājuma uzdevumu, izmantojot trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tas nekavējoties paziņo attiecīgajai trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam par maksājuma uzdevuma saņemšanu un sniedz informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam.

| 4. | Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas — maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis tieši, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.” |
| --- | --- |

4.

Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas — maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis tieši, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.”

| “1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumutājam
  pakalpojumu lietotājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju, lai saņemtu maksājumu pakalpojumus, kas ļauj piekļūt
  balstīti uz piekļuvi maksājumu kontiem, kā minēts I pielikuma 7. punktā. |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumutājam
  pakalpojumu lietotājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju, lai saņemtu maksājumu pakalpojumus, kas ļauj piekļūt
  balstīti uz piekļuvi maksājumu kontiem, kā minēts I pielikuma 7. punktā.

jumutājam

ļauj piekļūt

balstīti uz piekļuvi

| 2. | Ja maksājumu pakalpojumu lietotājs ir pilnvarojis trešo personu — maksājumu pakalpojumu sniedzēju sniegt maksājumu pakalpojumus saskaņā ar 1. punktu, tam ir šādi pienākumi: |
| --- | --- |

2.

Ja maksājumu pakalpojumu lietotājs ir pilnvarojis trešo personu — maksājumu pakalpojumu sniedzēju sniegt maksājumu pakalpojumus saskaņā ar 1. punktu, tam ir šādi pienākumi:

maksājumu pakalpojumu lietotājs

| a) | nodrošināt, ka maksājumu pakalpojuma lietotāja individuālie drošības elementi nav pieejami citām personām;
  klientu drošu autentifikāciju, lai iniciētu maksājumus vai piekļūtu kontu informācijai:








  i) | minētās autentifikācijas vajadzībām novirzot drošā veidā maksājumu pakalpojuma lietotāju pie tā kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojuma sniedzēja; vai |
| --- | --- | --- |

a)

nodrošināt, ka maksājumu pakalpojuma lietotāja individuālie drošības elementi nav pieejami citām personām;
  klientu drošu autentifikāciju, lai iniciētu maksājumus vai piekļūtu kontu informācijai:

, ka maksājumu pakalpojuma lietotāja individuālie drošības elementi nav pieejami citām personām;

klientu drošu autentifikāciju, lai iniciētu maksājumus vai piekļūtu kontu informācijai:

i)

i)

minētās autentifikācijas vajadzībām novirzot drošā veidā maksājumu pakalpojuma lietotāju pie tā kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojuma sniedzēja; vai

minētās autentifikācijas vajadzībām novirzot drošā veidā maksājumu pakalpojuma lietotāju pie tā kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojuma sniedzēja; vai

| ii) | izdodot savus individualizētus drošības elementus minētās autentifikācijas veikšanai. |
| --- | --- |

ii)

ii)

izdodot savus individualizētus drošības elementus minētās autentifikācijas veikšanai.

izdodot savus individualizētus drošības elementus minētās autentifikācijas veikšanai.

Trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam nav tiesību iegūt maksājumu pakalpojuma lietotāja individualizētos drošības elementus, ko izdevis kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs;

| b) | nepārprotami autentificēties maksājumu pakalpojuma lietotāja
  konta īpašnieka kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem); |
| --- | --- |

b)

nepārprotami autentificēties maksājumu pakalpojuma lietotāja
  konta īpašnieka kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem);

maksājumu pakalpojuma lietotāja

konta īpašnieka

| c) | neglabāt maksājumu pakalpojumu lietotāja sensitīvus maksājumu datus, kas iegūti, piekļūstot maksājumu pakalpojumu lietotāju maksājumu kontiem, izņemot informāciju, ar kuru identificē trešās personas - maksājumu pakalpojumu sniedzēja iniciētu maksājumu, tostarp atsauces numuru, maksātāja un maksājuma saņēmēja IBAN, darījuma summu, citu atsauces un informācijas sistēmas informāciju, un neizmantot jebkādus datus citiem nolūkiem, kurus maksājumu pakalpojumu lietotājs nav tieši prasījis. |
| --- | --- |

c)

neglabāt maksājumu pakalpojumu lietotāja sensitīvus maksājumu datus, kas iegūti, piekļūstot maksājumu pakalpojumu lietotāju maksājumu kontiem, izņemot informāciju, ar kuru identificē trešās personas - maksājumu pakalpojumu sniedzēja iniciētu maksājumu, tostarp atsauces numuru, maksātāja un maksājuma saņēmēja IBAN, darījuma summu, citu atsauces un informācijas sistēmas informāciju, un neizmantot jebkādus datus citiem nolūkiem, kurus maksājumu pakalpojumu lietotājs nav tieši prasījis.

kas iegūti, piekļūstot maksājumu pakalpojumu lietotāju maksājumu kontiem, izņemot informāciju, ar kuru identificē trešās personas - maksājumu pakalpojumu sniedzēja iniciētu maksājumu, tostarp atsauces numuru, maksātāja un maksājuma saņēmēja IBAN, darījuma summu, citu atsauces un informācijas sistēmas informāciju, un neizmantot jebkādus datus citiem nolūkiem, kurus maksājumu pakalpojumu lietotājs nav tieši prasījis

| 3. | Dalībvalstis nodrošina, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji gādā par visu nepieciešamo, lai saņemtu maksājumu uzdevumus no trešām personām – maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, un lai pieņemtu šā panta 2. punktā noteikto novirzīšanu. |
| --- | --- |

3.

3.

Dalībvalstis nodrošina, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji gādā par visu nepieciešamo, lai saņemtu maksājumu uzdevumus no trešām personām – maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, un lai pieņemtu šā panta 2. punktā noteikto novirzīšanu.

Dalībvalstis nodrošina, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji gādā par visu nepieciešamo, lai saņemtu maksājumu uzdevumus no trešām personām – maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, un lai pieņemtu šā panta 2. punktā noteikto novirzīšanu.

| 4.
  3. | Ja maksājuma iniciēšanas pakalpojuma nolūkā maksājuma uzdevums ir pārsūtīts, izmantojot trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir saņēmis maksātāja maksājuma uzdevumu, izmantojot trešās personas — maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tas nekavējoties paziņo attiecīgajai trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam par maksājuma uzdevuma piegādi un sniedz informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam. |
| --- | --- |

4.
  3.

4.

3.

Ja maksājuma iniciēšanas pakalpojuma nolūkā maksājuma uzdevums ir pārsūtīts, izmantojot trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir saņēmis maksātāja maksājuma uzdevumu, izmantojot trešās personas — maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tas nekavējoties paziņo attiecīgajai trešai personai – maksājumu pakalpojumu sniedzējam par maksājuma uzdevuma piegādi un sniedz informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam.

maksājuma uzdevums ir pārsūtīts, izmantojot trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus,

ir saņēmis maksātāja maksājuma uzdevumu, izmantojot trešās personas — maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tas

| 5.
  4. | Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis tieši, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu. |
| --- | --- |

5.
  4.

5.

4.

Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēja pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis tieši, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.

| 6. | Dalībvalstis nodrošina, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji piedāvā, kad tas ir pieejams, drošu standartizētu saskarni trešo personu maksājumu pakalpojumiem, kas balstīti uz piekļuvi maksajumu kontiem. Eiropas mēroga standartam būtu jābalstās uz pamatnostādnēm, kuras EBI ciešā sadarbība ar ECB nosaka (..) pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās, un kuras ietver, kā minimum, tehniskas un funkcionālas specifikācijas maksājumu uzdevumu pārsūtīšanai starp kontu apkalpojošo maksājumu pakalpojumu sniedzēju un trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunkta i) punktu, kā arī trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju nepārprotamu autentificēšanu, kā noteikts 2. punkta b) apakšpunktā.” |
| --- | --- |

6.

6.

Dalībvalstis nodrošina, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji piedāvā, kad tas ir pieejams, drošu standartizētu saskarni trešo personu maksājumu pakalpojumiem, kas balstīti uz piekļuvi maksajumu kontiem. Eiropas mēroga standartam būtu jābalstās uz pamatnostādnēm, kuras EBI ciešā sadarbība ar ECB nosaka (..) pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās, un kuras ietver, kā minimum, tehniskas un funkcionālas specifikācijas maksājumu uzdevumu pārsūtīšanai starp kontu apkalpojošo maksājumu pakalpojumu sniedzēju un trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunkta i) punktu, kā arī trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju nepārprotamu autentificēšanu, kā noteikts 2. punkta b) apakšpunktā.”

Dalībvalstis nodrošina, ka kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji piedāvā, kad tas ir pieejams, drošu standartizētu saskarni trešo personu maksājumu pakalpojumiem, kas balstīti uz piekļuvi maksajumu kontiem. Eiropas mēroga standartam būtu jābalstās uz pamatnostādnēm, kuras EBI ciešā sadarbība ar ECB nosaka (..) pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās, un kuras ietver, kā minimum, tehniskas un funkcionālas specifikācijas maksājumu uzdevumu pārsūtīšanai starp kontu apkalpojošo maksājumu pakalpojumu sniedzēju un trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunkta i) punktu, kā arī trešo personu – maksājumu pakalpojumu sniedzēju nepārprotamu autentificēšanu, kā noteikts 2. punkta b) apakšpunktā.

Tas, ka maksājumu pakalpojumu lietotāja autentifikācijai izmantotos akreditācijas datus neatklāj nevienai trešai personai, ir IT drošības pamatprincips. Tāpēc TPPS būtu jānodrošina klientu droša autentifikāciju vai nu a) novirzot drošā veidā maksājumu pakalpojuma lietotāju pie tā kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojuma sniedzēja, vai b) izdodot savus individualizētus drošības elementus. Abiem variantiem būtu jāveido standartizēta Eiropas saskarne piekļuvei maksājumu kontiem.

Tas, ka maksājumu pakalpojumu lietotāja autentifikācijai izmantotos akreditācijas datus neatklāj nevienai trešai personai, ir IT drošības pamatprincips. Tāpēc TPPS būtu jānodrošina klientu droša autentifikāciju vai nu a) novirzot drošā veidā maksājumu pakalpojuma lietotāju pie tā kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojuma sniedzēja, vai b) izdodot savus individualizētus drošības elementus. Abiem variantiem būtu jāveido standartizēta Eiropas saskarne piekļuvei maksājumu kontiem.

Minētajai drošajai standartizētajai saskarnei, kas paredzēta, lai trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji piekļūtu maksājumu kontu informācijai, vajadzētu balstīties uz atvērtu Eiropas standartu un pēc priekšlikuma transponēšanas ar tās palīdzību ikvienam TPPS būtu iespējams piekļūt maksājumu kontiem pie jebkura maksājumu pakalpojumu sniedzēja visā Savienībā. Drīz vien pēc ierosinātās direktīvas pieņemšanas šī saskarne būtu jādefinē EBI ciešā sadarbībā ar ECB, un jāaptver, kā minimums, tehniskās un funkcionālas specifikācijas, kā arī saistītas procedūras.

Minētajai drošajai standartizētajai saskarnei, kas paredzēta, lai trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji piekļūtu maksājumu kontu informācijai, vajadzētu balstīties uz atvērtu Eiropas standartu un pēc priekšlikuma transponēšanas ar tās palīdzību ikvienam TPPS būtu iespējams piekļūt maksājumu kontiem pie jebkura maksājumu pakalpojumu sniedzēja visā Savienībā. Drīz vien pēc ierosinātās direktīvas pieņemšanas šī saskarne būtu jādefinē EBI ciešā sadarbībā ar ECB, un jāaptver, kā minimums, tehniskās un funkcionālas specifikācijas, kā arī saistītas procedūras.

Turklāt trešām personām — maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu: a) jāaizsargā maksājumu pakalpojumu lietotāju individuālie drošības elementi; b) pašiem nepārprotami jāautentificējas kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem); c) jāizvairās uzglabāt datus, kas iegūti, piekļūstot maksājumu pakalpojumu lietotāju maksājumu kontiem, izņemot informāciju, ar kuru identificē TPPS iniciētos maksājumus, tostarp atsauces numuru, maksātāja un maksājuma saņēmēja IBAN, darījuma summu, un d) jāizvairās izmantot datus jebkādiem citiem mērķiem, kurus maksājumu pakalpojumu lietotājs nav tieši prasījis.

Turklāt trešām personām — maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu: a) jāaizsargā maksājumu pakalpojumu lietotāju individuālie drošības elementi; b) pašiem nepārprotami jāautentificējas kontu apkalpojošajam(-iem) maksājumu pakalpojumu sniedzējam(-iem); c) jāizvairās uzglabāt datus, kas iegūti, piekļūstot maksājumu pakalpojumu lietotāju maksājumu kontiem, izņemot informāciju, ar kuru identificē TPPS iniciētos maksājumus, tostarp atsauces numuru, maksātāja un maksājuma saņēmēja IBAN, darījuma summu, un d) jāizvairās izmantot datus jebkādiem citiem mērķiem, kurus maksājumu pakalpojumu lietotājs nav tieši prasījis.

25. grozījums

25. grozījums

59. pants

“59. pants

59. pants

Trešo personu – maksājumu instrumentu emitentu piekļuve konta informācijai un tās izmantošana

Trešo personu – maksājumu instrumentu emitentu piekļuve konta informācijai un tās izmantošana

| 1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksātājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu instrumenta emitentu, lai saņemtu maksājumu kartes pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksātājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu instrumenta emitentu, lai saņemtu maksājumu kartes pakalpojumus.

| 2. | Ja maksātājs ir devis piekrišanu trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam, kas ir nodrošinājis maksātājam maksājumu instrumentu, lai iegūtu informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam konkrētajā maksājumu kontā, kas ir maksātāja turējumā, konkrētā maksājumu konta kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs uzreiz pēc maksātāja maksājuma uzdevuma saņemšanas sniedz šādu informāciju trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam. |
| --- | --- |

2.

Ja maksātājs ir devis piekrišanu trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam, kas ir nodrošinājis maksātājam maksājumu instrumentu, lai iegūtu informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam konkrētajā maksājumu kontā, kas ir maksātāja turējumā, konkrētā maksājumu konta kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs uzreiz pēc maksātāja maksājuma uzdevuma saņemšanas sniedz šādu informāciju trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam.

| 3. | Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas – maksājumu instrumenta emitenta pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis personīgi, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.” |
| --- | --- |

3.

Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas – maksājumu instrumenta emitenta pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis personīgi, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.”

“59. pants

“59. pants

Trešo personu — maksājumu instrumentu emitentu piekļuve konta informācijai un tās izmantošana

Trešo personu — maksājumu instrumentu emitentu piekļuve konta informācijai un tās izmantošana

| 1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksātājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu instrumenta emitentu, lai saņemtu maksājumu kartes pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.

1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksātājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu instrumenta emitentu, lai saņemtu maksājumu kartes pakalpojumus.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksātājam ir tiesības izmantot trešo personu – maksājumu instrumenta emitentu, lai saņemtu maksājumu kartes pakalpojumus.

| 2. | Ja maksātājs ir devis piekrišanu trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam, kas ir nodrošinājis maksātājam maksājumu instrumentu, lai iegūtu informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam konkrētajā maksājumu kontā, kas ir maksātāja turējumā, konkrētā maksājumu konta kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs uzreiz pēc maksātāja maksājuma uzdevuma saņemšanas sniedz šādu informāciju trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam. |
| --- | --- |

2.

2.

Ja maksātājs ir devis piekrišanu trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam, kas ir nodrošinājis maksātājam maksājumu instrumentu, lai iegūtu informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam konkrētajā maksājumu kontā, kas ir maksātāja turējumā, konkrētā maksājumu konta kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs uzreiz pēc maksātāja maksājuma uzdevuma saņemšanas sniedz šādu informāciju trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam.

Ja maksātājs ir devis piekrišanu trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam, kas ir nodrošinājis maksātājam maksājumu instrumentu, lai iegūtu informāciju par pietiekamu līdzekļu pieejamību konkrētajam maksājumu darījumam konkrētajā maksājumu kontā, kas ir maksātāja turējumā, konkrētā maksājumu konta kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs uzreiz pēc maksātāja maksājuma uzdevuma saņemšanas sniedz šādu informāciju trešai personai – maksājumu instrumenta emitentam.

| 3. | Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas – maksājumu instrumenta emitenta pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis personīgi, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.” |
| --- | --- |

3.

3.

Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas – maksājumu instrumenta emitenta pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis personīgi, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.”

Kontu apkalpojošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji apstrādā maksājuma uzdevumus, kas pārsūtīti, izmantojot trešās personas – maksājumu instrumenta emitenta pakalpojumus, tieši tādā pašā veidā attiecībā uz termiņiem un prioritāti, kā maksājuma uzdevumus, ko maksātājs pārsūtījis personīgi, ja vien atšķirīgai apstrādei nav objektīvu iemeslu.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Šā panta noteikumi par to, kā konta informācijai piekļūst un to izmanto trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas izdod maksājumu instrumentus, piemēram, maksājumu kartes, pēc būtības ir identiski 58. panta noteikumiem, kas regulē to, kā konta informācijai piekļūst un to izmanto trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji. Attiecīgi 59. pantu varētu svītrot, neapdraudot juridisko noteiktību MPS un maksātajiem, kuri izmanto MPS pakalpojumus.

Šā panta noteikumi par to, kā konta informācijai piekļūst un to izmanto trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas izdod maksājumu instrumentus, piemēram, maksājumu kartes, pēc būtības ir identiski 58. panta noteikumiem, kas regulē to, kā konta informācijai piekļūst un to izmanto trešās personas – maksājumu pakalpojumu sniedzēji. Attiecīgi 59. pantu varētu svītrot, neapdraudot juridisko noteiktību MPS un maksātajiem, kuri izmanto MPS pakalpojumus.

26. grozījums

26. grozījums

59. pants (jauns)

Bez teksta

“59. pants. Maksātājam ir tiesības: i) dot norādes tā kontu apkalpojošam maksājumu pakalpojumu sniedzējam bloķēt jebkurus maksājumu iniciēšanas pakalpojumus no maksātāja maksājumu konta; ii) bloķēt jebkurus maksājumu iniciēšanas pakalpojumus, kuru iniciējusi viena vai vairākas konkrētas trešās puses – maksājumu pakalpojumu sniedzēji; vai iii) atļaut tikai tādus maksājumu iniciācijas pakalpojumus, kurus iniciējusi viena vai vairākas konkrētas trešās puses – maksājumu pakalpojumu sniedzēji.”

59. pants. Maksātājam ir tiesības: i) dot norādes tā kontu apkalpojošam maksājumu pakalpojumu sniedzējam bloķēt jebkurus maksājumu iniciēšanas pakalpojumus no maksātāja maksājumu konta; ii) bloķēt jebkurus maksājumu iniciēšanas pakalpojumus, kuru iniciējusi viena vai vairākas konkrētas trešās puses – maksājumu pakalpojumu sniedzēji; vai iii) atļaut tikai tādus maksājumu iniciācijas pakalpojumus, kurus iniciējusi viena vai vairākas konkrētas trešās puses – maksājumu pakalpojumu sniedzēji.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Atbilstoši SEPA regulas 13. apsvērumā un 5. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punktā paredzētajiem patērētāju aizsardzības un maksājumu pakalpojumu lietotāju aizsardzības noteikumiem, un ar mērķi nodrošināt juridisko konsekvenci, būtu jāpievieno jauns pants, ar kuru maksājumu pakalpojumu lietotājiem garantē tiesības dot norādījumus saviem MPS izveidot konkrētus TPPS “baltos” vai “melnos” sarakstus. Minētais noteikums tomēr būtu attiecināms vienīgi uz tiem maksājumu lietotājiem, kuri ir patērētāji (skatīt 22. grozījumu). Tā kā norādēm ir jānāk no maksātāja, tām nebūtu nevajadzētu izpausties kā vispārējai automātiskai bloķēšanai vai vispārējas TPPS bloķēšanas iekļaušanai PSP noteikumos un līgumos.

Atbilstoši

regulas 13. apsvērumā un 5. panta 3. punkta d) apakšpunkta iii) punktā paredzētajiem patērētāju aizsardzības un maksājumu pakalpojumu lietotāju aizsardzības noteikumiem, un ar mērķi nodrošināt juridisko konsekvenci, būtu jāpievieno jauns pants, ar kuru maksājumu pakalpojumu lietotājiem garantē tiesības dot norādījumus saviem MPS izveidot konkrētus TPPS “baltos” vai “melnos” sarakstus. Minētais noteikums tomēr būtu attiecināms vienīgi uz tiem maksājumu lietotājiem, kuri ir patērētāji (skatīt 22. grozījumu). Tā kā norādēm ir jānāk no maksātāja, tām nebūtu nevajadzētu izpausties kā vispārējai automātiskai bloķēšanai vai vispārējas TPPS bloķēšanas iekļaušanai PSP noteikumos un līgumos.

27. grozījums

27. grozījums

65. panta 2. punkts

| “2. | Ja ir iesaistīta trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs kompensē neautorizētā maksājumu darījuma summu un attiecīgā gadījumā atjauno debetētā maksājumu konta stāvokli līdz stāvoklim, kādā tas būtu bijis, ja nebūtu noticis neautorizētais maksājumu darījums. Iespējams, ir piemērojama finansiālā kompensācija kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ko atlīdzina trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs.” |
| --- | --- |

“2.

Ja ir iesaistīta trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs kompensē neautorizētā maksājumu darījuma summu un attiecīgā gadījumā atjauno debetētā maksājumu konta stāvokli līdz stāvoklim, kādā tas būtu bijis, ja nebūtu noticis neautorizētais maksājumu darījums. Iespējams, ir piemērojama finansiālā kompensācija kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ko atlīdzina trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs.”

| “2. | Ja ir iesaistīta trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs kompensē neautorizētā maksājumu darījuma summu un attiecīgā gadījumā atjauno debetētā maksājumu konta stāvokli līdz stāvoklim, kādā tas būtu bijis, ja nebūtu noticis neautorizētais maksājumu darījums. Iespējams, ir piemērojama
  Finansiālo kompensāciju kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ko atlīdzina trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs, sniedz atbilstoši 82. pantam.” |
| --- | --- |

“2.

Ja ir iesaistīta trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs kompensē neautorizētā maksājumu darījuma summu un attiecīgā gadījumā atjauno debetētā maksājumu konta stāvokli līdz stāvoklim, kādā tas būtu bijis, ja nebūtu noticis neautorizētais maksājumu darījums. Iespējams, ir piemērojama
  Finansiālo kompensāciju kontu apkalpojošajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam, ko atlīdzina trešā persona – maksājumu pakalpojumu sniedzējs, sniedz atbilstoši 82. pantam.”

Iespējams, ir piemērojama

F

o

u

sniedz atbilstoši 82. pantam

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Raugoties no patērētāju aizsardzības viedokļa, ir dabiski, ka, lai saņemtu atmaksājumu, maksātājs vērsīsies pie kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojuma sniedzēja, jo viņu attiecības ar TPPS var būt balstītas uz vienreizējas saskarsmes, piemēram – maksājuma iniciēšanas, pamata. Kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs varētu pēc tam prasīt kompensāciju no TPPS, izņemot gadījumus, kad TPPS var pierādīt, ka tas nav bijis atbildīgs par pieļauto kļūdu. TPPS kompensēšanai būtu jāvadās pēc tiem pašiem noteikumiem, kuri attiecas uz neizpildi, nepilnīgu vai novēlotu maksājuma darījuma izpildi, atbilstoši 80. panta noteikumiem, kā arī regresa tiesības atbilstoši 82. panta noteikumiem. Minētā kompensācija varētu būt jāsedz, piemēram, tajos gadījumos, kad TPPS ir izdevis savus drošības elementus, piemēram, attiecībā uz maksājumu karti.

Raugoties no patērētāju aizsardzības viedokļa, ir dabiski, ka, lai saņemtu atmaksājumu, maksātājs vērsīsies pie kontu apkalpojošā maksājumu pakalpojuma sniedzēja, jo viņu attiecības ar TPPS var būt balstītas uz vienreizējas saskarsmes, piemēram – maksājuma iniciēšanas, pamata. Kontu apkalpojošais maksājumu pakalpojumu sniedzējs varētu pēc tam prasīt kompensāciju no TPPS, izņemot gadījumus, kad TPPS var pierādīt, ka tas nav bijis atbildīgs par pieļauto kļūdu. TPPS kompensēšanai būtu jāvadās pēc tiem pašiem noteikumiem, kuri attiecas uz neizpildi, nepilnīgu vai novēlotu maksājuma darījuma izpildi, atbilstoši 80. panta noteikumiem, kā arī regresa tiesības atbilstoši 82. panta noteikumiem. Minētā kompensācija varētu būt jāsedz, piemēram, tajos gadījumos, kad TPPS ir izdevis savus drošības elementus, piemēram, attiecībā uz maksājumu karti.

28. grozījums

28. grozījums

66. panta 1. punkts

| “1. | Atkāpjoties no 65. panta, maksātājam var tikt noteikts pienākums segt līdz pat EUR 50 zaudējumus, kas saistīti ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem un kas izriet no pazaudēta vai nozagta maksājumu instrumenta izmantošanas vai no maksājumu instrumenta nelikumīgas piesavināšanās.
  Maksātājs sedz visus zaudējumus saistībā ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem, ja tādi radušies, viņam rīkojoties krāpnieciski vai pieļaujot rupju neuzmanību, vai tīši nepildot vienu vai vairākus 61. pantā noteiktos pienākumus. Šādos gadījumos nav spēkā šā panta 1. punktā minētā maksimālā summa. Attiecībā uz maksājumiem, kas veikti distances saziņā, ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu, maksātājs sedz finansiālās sekas tikai tad, ja viņš rīkojies krāpnieciski. Ja maksājumu saņēmējs vai maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieņem drošu lietotāja autentificēšanu, tie kompensē finansiālo kaitējumu, kas nodarīts maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam.” |
| --- | --- |

“1.

Atkāpjoties no 65. panta, maksātājam var tikt noteikts pienākums segt līdz pat EUR 50 zaudējumus, kas saistīti ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem un kas izriet no pazaudēta vai nozagta maksājumu instrumenta izmantošanas vai no maksājumu instrumenta nelikumīgas piesavināšanās.

Maksātājs sedz visus zaudējumus saistībā ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem, ja tādi radušies, viņam rīkojoties krāpnieciski vai pieļaujot rupju neuzmanību, vai tīši nepildot vienu vai vairākus 61. pantā noteiktos pienākumus. Šādos gadījumos nav spēkā šā panta 1. punktā minētā maksimālā summa. Attiecībā uz maksājumiem, kas veikti distances saziņā, ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu, maksātājs sedz finansiālās sekas tikai tad, ja viņš rīkojies krāpnieciski. Ja maksājumu saņēmējs vai maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieņem drošu lietotāja autentificēšanu, tie kompensē finansiālo kaitējumu, kas nodarīts maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam.”

| “1. | Atkāpjoties no 65. panta, maksātājam var tikt noteikts pienākums segt līdz pat EUR 50 zaudējumus, kas saistīti ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem un kas izriet no pazaudēta vai nozagta maksājumu instrumenta izmantošanas, vai no maksājumu instrumenta nelikumīgas piesavināšanās.
  Maksātājs sedz visus zaudējumus saistībā ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem, ja tādi radušies, viņam rīkojoties krāpnieciski vai pieļaujot rupju neuzmanību, vai tīši nepildot vienu vai vairākus 61. pantā noteiktos pienākumus. Šādos gadījumos nav spēkā šā panta 1. punktā minētā maksimālā summa. Attiecībā uz maksājumiem, kas veikti distances saziņā,
  Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu, maksātājs sedz finansiālās sekas tikai tad, ja viņš rīkojies krāpnieciski. Ja maksājumu saņēmējs vai maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieņem drošu lietotāja autentificēšanu, tie kompensē finansiālo kaitējumu, kas nodarīts maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam.” |
| --- | --- |

“1.

Atkāpjoties no 65. panta, maksātājam var tikt noteikts pienākums segt līdz pat EUR 50 zaudējumus, kas saistīti ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem un kas izriet no pazaudēta vai nozagta maksājumu instrumenta izmantošanas, vai no maksājumu instrumenta nelikumīgas piesavināšanās.

Maksātājs sedz visus zaudējumus saistībā ar jebkādiem neautorizētiem maksājumu darījumiem, ja tādi radušies, viņam rīkojoties krāpnieciski vai pieļaujot rupju neuzmanību, vai tīši nepildot vienu vai vairākus 61. pantā noteiktos pienākumus. Šādos gadījumos nav spēkā šā panta 1. punktā minētā maksimālā summa. Attiecībā uz maksājumiem, kas veikti distances saziņā,
  Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu, maksātājs sedz finansiālās sekas tikai tad, ja viņš rīkojies krāpnieciski. Ja maksājumu saņēmējs vai maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieņem drošu lietotāja autentificēšanu, tie kompensē finansiālo kaitējumu, kas nodarīts maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam.”

Attiecībā uz maksājumiem, kas veikti distances saziņā,

J

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Patērētājiem būtu jānodrošina līdzīgs aizsardzības līmenis neatkarīgi no maksājumu iniciācijas veida.

Patērētājiem būtu jānodrošina līdzīgs aizsardzības līmenis neatkarīgi no maksājumu iniciācijas veida.

29. grozījums

29. grozījums

67. panta 1. punkts

| “1. | Dalībvalstis nodrošina, lai maksātājam būtu tiesības uz tāda autorizēta un jau izpildīta maksājumu darījuma kompensāciju no maksājumu pakalpojumu sniedzēja puses, ko iniciējis maksājumu saņēmējs vai kas iniciēts ar maksājumu saņēmēja starpniecību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
  (..) Attiecībā uz tiešā debeta maksājumiem maksātājam ir tiesības uz beznosacījumu kompensāciju termiņos, kas paredzēti 68. pantā, izņemot gadījumus, ja maksājumu saņēmējs ir izpildījis līguma pienākumus un maksātājs jau ir saņēmis pakalpojumus vai patērējis preces. Pēc maksājumu pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma maksājumu saņēmējam jāpierāda, ka trešajā apakšpunktā minētie nosacījumi ir ievēroti.” |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis nodrošina, lai maksātājam būtu tiesības uz tāda autorizēta un jau izpildīta maksājumu darījuma kompensāciju no maksājumu pakalpojumu sniedzēja puses, ko iniciējis maksājumu saņēmējs vai kas iniciēts ar maksājumu saņēmēja starpniecību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(..) Attiecībā uz tiešā debeta maksājumiem maksātājam ir tiesības uz beznosacījumu kompensāciju termiņos, kas paredzēti 68. pantā, izņemot gadījumus, ja maksājumu saņēmējs ir izpildījis līguma pienākumus un maksātājs jau ir saņēmis pakalpojumus vai patērējis preces. Pēc maksājumu pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma maksājumu saņēmējam jāpierāda, ka trešajā apakšpunktā minētie nosacījumi ir ievēroti.”

| “1. | Dalībvalstis nodrošina, lai maksātājam būtu tiesības uz tāda autorizēta un jau izpildīta maksājumu darījuma kompensāciju no maksājumu pakalpojumu sniedzēja puses, ko iniciējis maksājumu saņēmējs vai kas iniciēts ar maksājumu saņēmēja starpniecību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
  (..) Attiecībā uz tiešā debeta maksājumiem maksātājam ir tiesības uz beznosacījumu kompensāciju termiņos, kas paredzēti 68. pantā, izņemot gadījumus, ja maksājumu saņēmējs ir izpildījis līguma pienākumus un maksātājs jau ir saņēmis pakalpojumus vai patērējis preces. Tomēr Komisija var ar deleģētiem aktiem izveidot izsmeļošu sarakstu ar precēm un pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas tiesības uz tiešā debeta atmaksājumu. Maksātājam un maksājuma saņēmājam ir jāvienojas atsevišķi par tiešā debeta atmaksājuma nepiemērošanu attiecībā uz katru no sarakstā iekļautajām precēm un pakalpojumiem, un pilnvarojumā tieši jānorada, ka tiesības uz atmaksājumu nav beznosacījumu. Pēc maksājumu pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma maksājumu saņēmējam jāpierāda, ka trešajā apakšpunktā minētie nosacījumi ir ievēroti.” |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis nodrošina, lai maksātājam būtu tiesības uz tāda autorizēta un jau izpildīta maksājumu darījuma kompensāciju no maksājumu pakalpojumu sniedzēja puses, ko iniciējis maksājumu saņēmējs vai kas iniciēts ar maksājumu saņēmēja starpniecību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

(..) Attiecībā uz tiešā debeta maksājumiem maksātājam ir tiesības uz beznosacījumu kompensāciju termiņos, kas paredzēti 68. pantā, izņemot gadījumus, ja maksājumu saņēmējs ir izpildījis līguma pienākumus un maksātājs jau ir saņēmis pakalpojumus vai patērējis preces. Tomēr Komisija var ar deleģētiem aktiem izveidot izsmeļošu sarakstu ar precēm un pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas tiesības uz tiešā debeta atmaksājumu. Maksātājam un maksājuma saņēmājam ir jāvienojas atsevišķi par tiešā debeta atmaksājuma nepiemērošanu attiecībā uz katru no sarakstā iekļautajām precēm un pakalpojumiem, un pilnvarojumā tieši jānorada, ka tiesības uz atmaksājumu nav beznosacījumu. Pēc maksājumu pakalpojumu sniedzēja pieprasījuma maksājumu saņēmējam jāpierāda, ka trešajā apakšpunktā minētie nosacījumi ir ievēroti.”

, izņemot gadījumus, ja maksājumu saņēmējs ir izpildījis līguma pienākumus un maksātājs jau ir saņēmis pakalpojumus vai patērējis preces

Tomēr Komisija var ar deleģētiem aktiem izveidot izsmeļošu sarakstu ar precēm un pakalpojumiem, uz kuriem neattiecas tiesības uz tiešā debeta atmaksājumu. Maksātājam un maksājuma saņēmājam ir jāvienojas atsevišķi par tiešā debeta atmaksājuma nepiemērošanu attiecībā uz katru no sarakstā iekļautajām precēm un pakalpojumiem, un pilnvarojumā tieši jānorada, ka tiesības uz atmaksājumu nav beznosacījumu.

ir ievēroti

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Ja tiesības uz atmaksājumu tiek padarītas atkarīgas no pamatā esošā pirkuma, tad rodas problēmas gan privātās dzīves aizsardzības jomā, gan saistībā ar efektivitāti un izmaksām. Ja šo priekšlikumu pieņem, tad tas visticamāk nozīmētu, ka vairāk netiktu garantētas neierobežotas tiesības uz atmaksājumu, kā to paredz spēkā esošā SEPA tiešā debeta maksājumu shēma, un līdz ar to patērētājiem rastos mazāk labvēlīgi apstākļi. ECB ierosina ieviest vispārēju noteikumu – astoņu nedēļu beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu attiecībā uz visiem patērētāju tiešā debeta maksājumiem. Attiecībā uz sarakstā iekļautām tūlītēja patēriņa precēm vai pakalpojumiem debitori un kreditori var atsevišķi un tieši vienoties, ka tiesības uz atmaksājumu netiek piemērotas. Šādu sarakstu Komisija varētu izveidot ar deleģētu aktu.

Ja tiesības uz atmaksājumu tiek padarītas atkarīgas no pamatā esošā pirkuma, tad rodas problēmas gan privātās dzīves aizsardzības jomā, gan saistībā ar efektivitāti un izmaksām. Ja šo priekšlikumu pieņem, tad tas visticamāk nozīmētu, ka vairāk netiktu garantētas neierobežotas tiesības uz atmaksājumu, kā to paredz spēkā esošā

tiešā debeta maksājumu shēma, un līdz ar to patērētājiem rastos mazāk labvēlīgi apstākļi. ECB ierosina ieviest vispārēju noteikumu – astoņu nedēļu beznosacījumu tiesības uz atmaksājumu attiecībā uz visiem patērētāju tiešā debeta maksājumiem. Attiecībā uz sarakstā iekļautām tūlītēja patēriņa precēm vai pakalpojumiem debitori un kreditori var atsevišķi un tieši vienoties, ka tiesības uz atmaksājumu netiek piemērotas. Šādu sarakstu Komisija varētu izveidot ar deleģētu aktu.

30. grozījums

30. grozījums

82. panta 1. punkts

| “1. | Ja 80. pantā paredzētā maksājumu pakalpojumu sniedzēja atbildība ir cēlusies cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai starpnieka dēļ, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai starpnieks kompensē visus saskaņā ar 80. pantu radušos pirmā maksājumu pakalpojumu sniedzēja zaudējumus vai saskaņā ar to izmaksātās summas. Tas ietver kompensāciju, ja kāds maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu.” |
| --- | --- |

“1.

Ja 80. pantā paredzētā maksājumu pakalpojumu sniedzēja atbildība ir cēlusies cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai starpnieka dēļ, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai starpnieks kompensē visus saskaņā ar 80. pantu radušos pirmā maksājumu pakalpojumu sniedzēja zaudējumus vai saskaņā ar to izmaksātās summas. Tas ietver kompensāciju, ja kāds maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu.”

| “1. | Ja 65. un 80. pantā paredzētā maksājumu pakalpojumu sniedzēja atbildība ir cēlusies cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai starpnieka dēļ, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai starpnieks kompensē visus saskaņā ar 65. un 80. pantu radušos pirmā maksājumu pakalpojumu sniedzēja zaudējumus vai saskaņā ar to izmaksātās summas. Tas ietver kompensāciju, ja kāds maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu.” |
| --- | --- |

“1.

Ja 65. un 80. pantā paredzētā maksājumu pakalpojumu sniedzēja atbildība ir cēlusies cita maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai starpnieka dēļ, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs vai starpnieks kompensē visus saskaņā ar 65. un 80. pantu radušos pirmā maksājumu pakalpojumu sniedzēja zaudējumus vai saskaņā ar to izmaksātās summas. Tas ietver kompensāciju, ja kāds maksājumu pakalpojumu sniedzējs nepieprasa drošu lietotāja autentificēšanu.”

65. un

65. un

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Regresa tiesībām būtu jāattiecas arī uz neautorizētiem maksājumu darījumiem. Lai vairotu skaidrību, būtu vēlams ierosinātajā direktīvā sniegt jēdziena “starpnieks” definīciju.

Regresa tiesībām būtu jāattiecas arī uz neautorizētiem maksājumu darījumiem. Lai vairotu skaidrību, būtu vēlams ierosinātajā direktīvā sniegt jēdziena “starpnieks” definīciju.

31. grozījums

31. grozījums

85. pants

“85. pants

Drošības prasības un ziņošana par incidentiem

Drošības prasības un ziņošana par incidentiem

| 1. | Uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecas Direktīva [TID direktīva] un jo īpaši riska pārvaldības un incidentu ziņošanas prasības, kas noteiktas šīs direktīvas 14. un 15. pantā; |
| --- | --- |

1.

Uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecas Direktīva [TID direktīva] un jo īpaši riska pārvaldības un incidentu ziņošanas prasības, kas noteiktas šīs direktīvas 14. un 15. pantā;

| 2. | Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un EBI par tīklu un informācijas drošības incidentu paziņojumiem, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

2.

Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un EBI par tīklu un informācijas drošības incidentu paziņojumiem, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.

| 3. | Saņemot paziņojumu un tad, ja tas vajadzīgs, EBI informē kompetentās iestādes citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.

Saņemot paziņojumu un tad, ja tas vajadzīgs, EBI informē kompetentās iestādes citās dalībvalstīs.

| 4. | Papildus Direktīvas [TID direktīva] 14. panta 4. punkta noteikumiem, ja drošības incidents potenciāli varētu ietekmēt maksājumu pakalpojumu lietotāju finanšu intereses, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās paziņo saviem maksājumu pakalpojumu lietotājiem par incidentu un informē tos par iespējamiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kurus tie var veikt paši, lai samazinātu incidenta negatīvo ietekmi.” |
| --- | --- |

4.

Papildus Direktīvas [TID direktīva] 14. panta 4. punkta noteikumiem, ja drošības incidents potenciāli varētu ietekmēt maksājumu pakalpojumu lietotāju finanšu intereses, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās paziņo saviem maksājumu pakalpojumu lietotājiem par incidentu un informē tos par iespējamiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kurus tie var veikt paši, lai samazinātu incidenta negatīvo ietekmi.”

“85. pants

Drošības prasības un ziņošana par incidentiem

Drošības prasības un ziņošana par incidentiem

| 1. | Uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecas Direktīva [TID direktīva] un jo īpaši riska pārvaldības un incidentu ziņošanas prasības, kas noteiktas šīs direktīvas 14. un 15. pantā
  Maksājumu pakalpojumu sniedzēji izveido sistēmu, kurā iekļauj pienācīgus ietekmes mazināšanas pasākumus un kontroles mehānismus, lai pārvaldītu operacionālos riskus, tostarp drošības riskus, kas saistīti ar to sniegtajiem maksājumu pakalpojumiem. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji minētās sistēmas ietvaros nosaka un uztur iedarbīgas incidentu pārvaldības procedūras, tostarp attiecībā uz ievērojamu incidentu klasificēšanu. |
| --- | --- |

1.

1.

Uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecas Direktīva [TID direktīva] un jo īpaši riska pārvaldības un incidentu ziņošanas prasības, kas noteiktas šīs direktīvas 14. un 15. pantā
  Maksājumu pakalpojumu sniedzēji izveido sistēmu, kurā iekļauj pienācīgus ietekmes mazināšanas pasākumus un kontroles mehānismus, lai pārvaldītu operacionālos riskus, tostarp drošības riskus, kas saistīti ar to sniegtajiem maksājumu pakalpojumiem. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji minētās sistēmas ietvaros nosaka un uztur iedarbīgas incidentu pārvaldības procedūras, tostarp attiecībā uz ievērojamu incidentu klasificēšanu.

Uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecas Direktīva [TID direktīva] un jo īpaši riska pārvaldības un incidentu ziņošanas prasības, kas noteiktas šīs direktīvas 14. un 15. pantā

Maksājumu pakalpojumu sniedzēji izveido sistēmu, kurā iekļauj pienācīgus ietekmes mazināšanas pasākumus un kontroles mehānismus, lai pārvaldītu operacionālos riskus, tostarp drošības riskus, kas saistīti ar to sniegtajiem maksājumu pakalpojumiem. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji minētās sistēmas ietvaros nosaka un uztur iedarbīgas incidentu pārvaldības procedūras, tostarp attiecībā uz ievērojamu incidentu klasificēšanu.

| 2. | Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un EBI par tīklu un informācijas drošības incidentu paziņojumiem, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.
  Ievērojama operacionāla incidenta, tostarp ar drošību saistīta incidenta, gadījumā, maksājumu pakalpojumu sniedzēji bez nepamatotas kavēšanās informē par incidentu izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

2.

2.

Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un EBI par tīklu un informācijas drošības incidentu paziņojumiem, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.
  Ievērojama operacionāla incidenta, tostarp ar drošību saistīta incidenta, gadījumā, maksājumu pakalpojumu sniedzēji bez nepamatotas kavēšanās informē par incidentu izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar šo direktīvu.

Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās informē izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un EBI par tīklu un informācijas drošības incidentu paziņojumiem, kas saņemti no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.

Ievērojama operacionāla incidenta, tostarp ar drošību saistīta incidenta, gadījumā, maksājumu pakalpojumu sniedzēji bez nepamatotas kavēšanās informē par incidentu izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi saskaņā ar šo direktīvu.

| 3. | Saņemot paziņojumu, un tad, ja tas vajadzīgs, EBI informē kompetentās iestādes citās
  izcelsmes dalībvalstī saskaņā ar šo direktīvu izvērtē, kā minētais incidents attiecas uz citām iestādēm un, pamatojoties uz minēto izvērtējumu, nosūta attiecīgo informāciju par šo incidenta paziņojumu EBI un Eiropas Centrālai bankai. |
| --- | --- |

3.

3.

Saņemot paziņojumu, un tad, ja tas vajadzīgs, EBI informē kompetentās iestādes citās
  izcelsmes dalībvalstī saskaņā ar šo direktīvu izvērtē, kā minētais incidents attiecas uz citām iestādēm un, pamatojoties uz minēto izvērtējumu, nosūta attiecīgo informāciju par šo incidenta paziņojumu EBI un Eiropas Centrālai bankai.

un tad, ja tas vajadzīgs, EBI informē

s

s citās

izcelsmes dalībvalstī saskaņā ar šo direktīvu izvērtē, kā minētais incidents attiecas uz citām iestādēm un, pamatojoties uz minēto izvērtējumu, nosūta attiecīgo informāciju par šo incidenta paziņojumu EBI un Eiropas Centrālai bankai.

| 4. | Saņemot paziņojumu, un tad, ja tas vajadzīgs,
  .EBI informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar šo direktīvu. ECB informē ECBS par attiecīgiem jautājumiem, kas attiecas uz maksājumu sistēmām un maksājumu instrumentiem. |
| --- | --- |

4.

4.

Saņemot paziņojumu, un tad, ja tas vajadzīgs,
  .EBI informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar šo direktīvu. ECB informē ECBS par attiecīgiem jautājumiem, kas attiecas uz maksājumu sistēmām un maksājumu instrumentiem.

Saņemot paziņojumu

un tad, ja tas vajadzīgs,

.EBI informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar šo direktīvu. ECB informē ECBS par attiecīgiem jautājumiem, kas attiecas uz maksājumu sistēmām un maksājumu instrumentiem.

| 5.
  4. | Papildus Direktīvas [TID direktīva] 14. panta 4. punkta noteikumiem,
  Ja drošības incidents potenciāli varētu ietekmēt maksājumu pakalpojumu lietotāju finanšu intereses, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās paziņo saviem maksājumu pakalpojumu lietotājiem par incidentu un informē tos par iespējamajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kurus tie var veikt paši, lai samazinātu incidenta negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

5.
  4.

5.

4.

Papildus Direktīvas [TID direktīva] 14. panta 4. punkta noteikumiem,
  Ja drošības incidents potenciāli varētu ietekmēt maksājumu pakalpojumu lietotāju finanšu intereses, attiecīgais maksājumu pakalpojumu sniedzējs bez nepamatotas kavēšanās paziņo saviem maksājumu pakalpojumu lietotājiem par incidentu un informē tos par iespējamajiem ietekmes mazināšanas pasākumiem, kurus tie var veikt paši, lai samazinātu incidenta negatīvo ietekmi.

Papildus Direktīvas [TID direktīva] 14. panta 4. punkta noteikumiem,

J

ajiem

paši

| 6. | Līdz [ievietot datumu] EBI ciešā sadarbībā ar ECB pieņem pamatnostādnes saskaņā ar Direktīvas [ievietot direktīvas numuru] [ievietot numuru] pantā noteikto procedūru attiecībā uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem – par 1. punktā minēto ievērojamo incidentu klasificēšanu, par 2. punktā minēto incidentu paziņošanas saturu, formātu un procedūrām; un attiecībā uz kompetentajām iestādēm saskaņa ar šo direktīvu – par kritērijiem, kā izvērtēt, vai paziņojums par incidentu attiecas uz citām iestādēm, un to, kāda informācija par incidentu ziņojumiem ir jāsniedz citām iestādēm. |
| --- | --- |

6.

6.

Līdz [ievietot datumu] EBI ciešā sadarbībā ar ECB pieņem pamatnostādnes saskaņā ar Direktīvas [ievietot direktīvas numuru] [ievietot numuru] pantā noteikto procedūru attiecībā uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem – par 1. punktā minēto ievērojamo incidentu klasificēšanu, par 2. punktā minēto incidentu paziņošanas saturu, formātu un procedūrām; un attiecībā uz kompetentajām iestādēm saskaņa ar šo direktīvu – par kritērijiem, kā izvērtēt, vai paziņojums par incidentu attiecas uz citām iestādēm, un to, kāda informācija par incidentu ziņojumiem ir jāsniedz citām iestādēm.

Līdz [ievietot datumu] EBI ciešā sadarbībā ar ECB pieņem pamatnostādnes saskaņā ar Direktīvas [ievietot direktīvas numuru] [ievietot numuru] pantā noteikto procedūru attiecībā uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem – par 1. punktā minēto ievērojamo incidentu klasificēšanu, par 2. punktā minēto incidentu paziņošanas saturu, formātu un procedūrām; un attiecībā uz kompetentajām iestādēm saskaņa ar šo direktīvu – par kritērijiem, kā izvērtēt, vai paziņojums par incidentu attiecas uz citām iestādēm, un to, kāda informācija par incidentu ziņojumiem ir jāsniedz citām iestādēm.

| 7. | EBI ciešā sadarbībā ar ECB regulāri, bet ne retāk kā reizi divos gados, pārskata 6. punktā minētās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

7.

7.

EBI ciešā sadarbībā ar ECB regulāri, bet ne retāk kā reizi divos gados, pārskata 6. punktā minētās pamatnostādnes.

EBI ciešā sadarbībā ar ECB regulāri, bet ne retāk kā reizi divos gados, pārskata 6. punktā minētās pamatnostādnes.

| 8. | Pieņemot un pārskatot 6. punktā minētās pamatnostādnes, EBI var ņemt vērā Komisijas īstenošanas aktu atbilstoši 14. panta 7. punktam tīklu un informācijas Direktīvā [TID direktīva], kā arī Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras izstrādātos un publicētos standartus un/vai specifikācijas attiecībā uz nozarēm, kurās veic darbības, kas nav maksājumu pakalpojumu sniegšana.” |
| --- | --- |

8.

8.

Pieņemot un pārskatot 6. punktā minētās pamatnostādnes, EBI var ņemt vērā Komisijas īstenošanas aktu atbilstoši 14. panta 7. punktam tīklu un informācijas Direktīvā [TID direktīva], kā arī Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras izstrādātos un publicētos standartus un/vai specifikācijas attiecībā uz nozarēm, kurās veic darbības, kas nav maksājumu pakalpojumu sniegšana.”

Pieņemot un pārskatot 6. punktā minētās pamatnostādnes, EBI var ņemt vērā Komisijas īstenošanas aktu atbilstoši 14. panta 7. punktam tīklu un informācijas Direktīvā [TID direktīva], kā arī Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras izstrādātos un publicētos standartus un/vai specifikācijas attiecībā uz nozarēm, kurās veic darbības, kas nav maksājumu pakalpojumu sniegšana.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Uzraugi un ECBS ir kompetentās iestādes, lai pieņemtu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem adresētas pamatnostādnes par incidentu pārvaldību un ziņošanu par tiem, kā arī lai pieņemtu pamatnostādnes par to, kā attiecīgās iestādes savā starpā apmainās ar incidentu paziņojumiem. Ja uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecinātu TID direktīvu, tas varētu traucēt uzraudzības iestādēm un centrālām bankām pildīt savus pienākumus, un tāpēc nebūtu pieļaujams. Tomēr nolūkā nodrošināt pienācīgu konsekvences līmeni starp konkrētu nozaru tiesību aktiem, varētu ņemt vērā pamatnostādnes, kuras ENISA ir izstrādājusi citām nozarēm un prasības, kuras Komisija iekļaus īstenošanas aktā atbilstoši ierosinātās TID direktīvas 14. panta 7. punktam. Pilnvarojums pieņemt pamatnostādnes par incidentu klasificēšanu un ziņošanu par tiem ir cieši saistīts ar šajā pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc tiek piedāvāts pilnvarojumu iekļaut šajā pantā un nevis 86. pantā.

Uzraugi un ECBS ir kompetentās iestādes, lai pieņemtu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem adresētas pamatnostādnes par incidentu pārvaldību un ziņošanu par tiem, kā arī lai pieņemtu pamatnostādnes par to, kā attiecīgās iestādes savā starpā apmainās ar incidentu paziņojumiem. Ja uz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecinātu TID direktīvu, tas varētu traucēt uzraudzības iestādēm un centrālām bankām pildīt savus pienākumus, un tāpēc nebūtu pieļaujams. Tomēr nolūkā nodrošināt pienācīgu konsekvences līmeni starp konkrētu nozaru tiesību aktiem, varētu ņemt vērā pamatnostādnes, kuras

ir izstrādājusi citām nozarēm un prasības, kuras Komisija iekļaus īstenošanas aktā atbilstoši ierosinātās TID direktīvas 14. panta 7. punktam. Pilnvarojums pieņemt pamatnostādnes par incidentu klasificēšanu un ziņošanu par tiem ir cieši saistīts ar šajā pantā noteiktajām prasībām. Tāpēc tiek piedāvāts pilnvarojumu iekļaut šajā pantā un nevis 86. pantā.

32. grozījums

32. grozījums

86. pants

“86. pants

86. pants

Īstenošana un ziņošana

Īstenošana un ziņošana

| 1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu norīkotajai iestādei ik gadu sniedz atjauninātu informāciju ar novērtējumu par operacionālajiem un drošības riskiem, kas saistīti ar to sniegtajiem maksājumu pakalpojumiem, un par to, vai, reaģējot uz šiem riskiem, ir veikti adekvāti ietekmes mazināšanas pasākumi un ieviesti kontroles mehānismi. Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās nosūta šīs informācijas kopiju kompetentajai iestādei izcelsmes dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu norīkotajai iestādei ik gadu sniedz atjauninātu informāciju ar novērtējumu par operacionālajiem un drošības riskiem, kas saistīti ar to sniegtajiem maksājumu pakalpojumiem, un par to, vai, reaģējot uz šiem riskiem, ir veikti adekvāti ietekmes mazināšanas pasākumi un ieviesti kontroles mehānismi. Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās nosūta šīs informācijas kopiju kompetentajai iestādei izcelsmes dalībvalstī.

| 2. | Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI ciešā sadarbībā ar ECB izstrādā pamatnostādnes par drošības pasākumu, tostarp attiecīgā gadījumā sertifikācijas procesu, noteikšanu, īstenošanu un uzraudzību. Tā, inter alia, ņem vērā standartus un/vai specifikācijas, ko Komisija publicējusi saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 16. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI ciešā sadarbībā ar ECB izstrādā pamatnostādnes par drošības pasākumu, tostarp attiecīgā gadījumā sertifikācijas procesu, noteikšanu, īstenošanu un uzraudzību. Tā, inter alia, ņem vērā standartus un/vai specifikācijas, ko Komisija publicējusi saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 16. panta 2. punktu.

Tā,

| 3. | EBI ciešā sadarbībā ar ECB regulāri, bet vismaz reizi divos gados, pārskata pamatnostādnes. |
| --- | --- |

3.

EBI ciešā sadarbībā ar ECB regulāri, bet vismaz reizi divos gados, pārskata pamatnostādnes.

| 4. | Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI pieņem pamatnostādnes, lai atvieglotu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem uzdevumu identificēt nopietnus incidentus un apstākļus, kādos maksājumu iestādei ir jāziņo par drošības incidentu. Šīs pamatnostādnes pieņem (ievietot datumu – divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā).” |
| --- | --- |

4.

Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI pieņem pamatnostādnes, lai atvieglotu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem uzdevumu identificēt nopietnus incidentus un apstākļus, kādos maksājumu iestādei ir jāziņo par drošības incidentu. Šīs pamatnostādnes pieņem (ievietot datumu – divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā).”

“86. pants

86. pants

Īstenošana un ziņošana

Īstenošana un ziņošana

| 1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar šo direktīvu
  [TID direktīva] 6. panta 1. punktu norīkotajai
  kompetentajai iestādei ik gadu sniedz atjauninātu informāciju ar novērtējumu par operacionālajiem un drošības riskiem, kas saistīti ar to sniegtajiem maksājumu pakalpojumiem, un par to, vai, reaģējot uz šiem riskiem, ir veikti adekvāti ietekmes mazināšanas pasākumi un ieviesti kontroles mehānismi. Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās nosūta šīs informācijas kopiju kompetentajai iestādei izcelsmes dalībvalstī. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzēji saskaņā ar šo direktīvu
  [TID direktīva] 6. panta 1. punktu norīkotajai
  kompetentajai iestādei ik gadu sniedz atjauninātu informāciju ar novērtējumu par operacionālajiem un drošības riskiem, kas saistīti ar to sniegtajiem maksājumu pakalpojumiem, un par to, vai, reaģējot uz šiem riskiem, ir veikti adekvāti ietekmes mazināšanas pasākumi un ieviesti kontroles mehānismi. Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās nosūta šīs informācijas kopiju kompetentajai iestādei izcelsmes dalībvalstī.

šo direktīvu

[TID direktīva] 6. panta 1. punktu norīkotajai

kompetentajai

Iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 6. panta 1. punktu, bez nepamatotas kavēšanās nosūta šīs informācijas kopiju kompetentajai iestādei izcelsmes dalībvalstī.

| 2. | Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI ciešā sadarbībā ar ECB izstrādā pamatnostādnes maksājumu pakalpojumu sniedzējiem par drošības pasākumu, tostarp attiecīgā gadījumā sertifikācijas procesu, noteikšanu, īstenošanu un uzraudzību. Tā, inter alia, ņem vērā standartus un/vai specifikācijas, ko Komisija publicējusi saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 16. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI ciešā sadarbībā ar ECB izstrādā pamatnostādnes maksājumu pakalpojumu sniedzējiem par drošības pasākumu, tostarp attiecīgā gadījumā sertifikācijas procesu, noteikšanu, īstenošanu un uzraudzību. Tā, inter alia, ņem vērā standartus un/vai specifikācijas, ko Komisija publicējusi saskaņā ar Direktīvas [TID direktīva] 16. panta 2. punktu.

Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu,

inter alia

| 3. | EBI ciešā sadarbībā ar ECB regulāri, bet vismaz reizi divos gados, pārskata pamatnostādnes. |
| --- | --- |

3.

EBI ciešā sadarbībā ar ECB regulāri, bet vismaz reizi divos gados, pārskata pamatnostādnes.

| 4. | EBI koordinē informācijas sniegšanu kompetentajām iestādēm saskaņā ar šo direktīvu, ECB, kompetentajām iestādēm saskaņa ar TID direktīvu un, attiecīgajos gadījumos, ar ENISA tādu operacionālo un drošības risku jomā, kas saistīti ar maksājumu pakalpojumiem.

  Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI pieņem pamatnostādnes, lai atvieglotu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem uzdevumu identificēt nopietnus incidentus un apstākļus, kādos maksājumu iestādei ir jāziņo par drošības incidentu. Šīs pamatnostādnes pieņem (ievietot datumu – divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā).” |
| --- | --- |

4.

EBI koordinē informācijas sniegšanu kompetentajām iestādēm saskaņā ar šo direktīvu, ECB, kompetentajām iestādēm saskaņa ar TID direktīvu un, attiecīgajos gadījumos, ar ENISA tādu operacionālo un drošības risku jomā, kas saistīti ar maksājumu pakalpojumiem.

EBI koordinē informācijas sniegšanu kompetentajām iestādēm saskaņā ar šo direktīvu, ECB, kompetentajām iestādēm saskaņa ar TID direktīvu un, attiecīgajos gadījumos, ar ENISA tādu operacionālo un drošības risku jomā, kas saistīti ar maksājumu pakalpojumiem.

Neskarot Direktīvas [TID direktīva] 14. un 15. pantu, EBI pieņem pamatnostādnes, lai atvieglotu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem uzdevumu identificēt nopietnus incidentus un apstākļus, kādos maksājumu iestādei ir jāziņo par drošības incidentu. Šīs pamatnostādnes pieņem (ievietot datumu – divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā).

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Prudenciāliem uzraugiem un centrālām bankām būtu jānosaka un jāizvērtē ziņošanas prasības attiecībā uz operacionālajiem un ar drošību saistītajiem riskiem. Šo informāciju var nodot ENISA vai kompetentajām iestādēm saskaņā ar TID direktīvu, ar EBI kā atbilstošo koordinējošo iestādi.

Prudenciāliem uzraugiem un centrālām bankām būtu jānosaka un jāizvērtē ziņošanas prasības attiecībā uz operacionālajiem un ar drošību saistītajiem riskiem. Šo informāciju var nodot

vai kompetentajām iestādēm saskaņā ar TID direktīvu, ar EBI kā atbilstošo koordinējošo iestādi.

33. grozījums

33. grozījums

87. pants

| “1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs, maksātājam sākot elektronisku maksājuma darījumu, piemēro stingru klienta autentificēšanu, ja vien EBI pamatnostādnēs nav atļauts piemērot īpašus atbrīvojumus, pamatojoties uz risku, kas saistīts ar sniegto maksājumu pakalpojumu. Tas attiecas arī uz trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzēju, tam uzsākot maksājuma darījumu maksātāja vārdā. Konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzējs ļauj trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzējam, rīkojoties maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā, paļauties uz konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēja autentificēšanas metodēm. |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs, maksātājam sākot elektronisku maksājuma darījumu, piemēro stingru klienta autentificēšanu, ja vien EBI pamatnostādnēs nav atļauts piemērot īpašus atbrīvojumus, pamatojoties uz risku, kas saistīts ar sniegto maksājumu pakalpojumu. Tas attiecas arī uz trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzēju, tam uzsākot maksājuma darījumu maksātāja vārdā. Konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzējs ļauj trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzējam, rīkojoties maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā, paļauties uz konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēja autentificēšanas metodēm.

| 2. | Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs sniedz I pielikuma 7. punktā minētos pakalpojumus, tas apstiprina pats savu autentiskumu attiecībā pret konta īpašnieka kontu apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēju.” |
| --- | --- |

2.

Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs sniedz I pielikuma 7. punktā minētos pakalpojumus, tas apstiprina pats savu autentiskumu attiecībā pret konta īpašnieka kontu apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēju.”

| “1. | Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs, maksātājam sākot elektronisku maksājuma darījumu, piemēro stingru klienta autentificēšanu, ja vien EBI pamatnostādnēs nav atļauts piemērot īpašus atbrīvojumus, pamatojoties uz risku, kas saistīts ar sniegto maksājumu pakalpojumu. Tas attiecas arī uz trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzēju, tam uzsākot maksājuma darījumu maksātāja vārdā. Konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzējs ļauj trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzējam, rīkojoties maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā, paļauties uz konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēja autentificēšanas metodēm. |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstis nodrošina, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējs, maksātājam sākot elektronisku maksājuma darījumu, piemēro stingru klienta autentificēšanu, ja vien EBI pamatnostādnēs nav atļauts piemērot īpašus atbrīvojumus, pamatojoties uz risku, kas saistīts ar sniegto maksājumu pakalpojumu. Tas attiecas arī uz trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzēju, tam uzsākot maksājuma darījumu maksātāja vārdā. Konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzējs ļauj trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzējam, rīkojoties maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā, paļauties uz konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēja autentificēšanas metodēm.

Konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzējs ļauj trešās personas maksājumu pakalpojumu sniedzējam, rīkojoties maksājumu pakalpojumu lietotāja vārdā, paļauties uz konta apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēja autentificēšanas metodēm.

| 2. | Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs sniedz I pielikuma 7. punktā minētos pakalpojumus, tas apstiprina pats savu autentiskumu attiecībā pret konta īpašnieka kontu apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēju.” |
| --- | --- |

2.

2.

Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs sniedz I pielikuma 7. punktā minētos pakalpojumus, tas apstiprina pats savu autentiskumu attiecībā pret konta īpašnieka kontu apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēju.”

Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs sniedz I pielikuma 7. punktā minētos pakalpojumus, tas apstiprina pats savu autentiskumu attiecībā pret konta īpašnieka kontu apkalpošanas maksājumu pakalpojumu sniedzēju.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Skatīt paskaidrojumu attiecībā uz 24. grozījumu.

Skatīt paskaidrojumu attiecībā uz 24. grozījumu.

34. grozījums

34. grozījums

89. panta 5. punkts (jauns)

Bez teksta

| “5. | EBI ciešā sadarbībā ar ECB pieņem kompetentajām iestādēm adresētas pamatnostādnes saskaņā ar 16. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010 par sūdzību procedūrām, kuras piemēro, lai nodrošinātu šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, kā minēts iepriekš 1. punktā. Šīs pamatnostādnes pieņem [ievietot datumu – divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un regulāri atjaunina pēc vajadzības.” |
| --- | --- |

“5.

5.

EBI ciešā sadarbībā ar ECB pieņem kompetentajām iestādēm adresētas pamatnostādnes saskaņā ar 16. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010 par sūdzību procedūrām, kuras piemēro, lai nodrošinātu šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, kā minēts iepriekš 1. punktā. Šīs pamatnostādnes pieņem [ievietot datumu – divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un regulāri atjaunina pēc vajadzības.”

EBI ciešā sadarbībā ar ECB pieņem kompetentajām iestādēm adresētas pamatnostādnes saskaņā ar 16. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010 par sūdzību procedūrām, kuras piemēro, lai nodrošinātu šīs direktīvas noteikumu ievērošanu, kā minēts iepriekš 1. punktā. Šīs pamatnostādnes pieņem [ievietot datumu – divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] un regulāri atjaunina pēc vajadzības.

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņotas sūdzību procedūras atvieglotu pārrobežu sūdzību izskatīšanu un papildinātu netraucētas un efektīvas īstenošanas procedūras, ar kurām tiek atbalstīti tie kompetento iestāžu pienākumi, kas noteikti ierosinātajā direktīvā.

Saskaņotas sūdzību procedūras atvieglotu pārrobežu sūdzību izskatīšanu un papildinātu netraucētas un efektīvas īstenošanas procedūras, ar kurām tiek atbalstīti tie kompetento iestāžu pienākumi, kas noteikti ierosinātajā direktīvā.

---

(1)  ECB ierosinājumi papildināt ar jaunu teksta redakciju ir norādīti treknrakstā. Tekstā ar pārsvītrojumu ir norādīti ECB ierosinājumi svītrot tekstu.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes [datums] Direktīva XXXX/XX/ES par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (OV L x, x. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009, 37. lpp.).

3

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/26

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 14. jūlijs

2014/C 224/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3627 |
| JPY | Japānas jena | 138,29 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4568 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79660 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2482 |
| CHF | Šveices franks | 1,2139 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,4100 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,439 |
| HUF | Ungārijas forints | 309,68 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1388 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4180 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8881 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4500 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4619 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5611 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5457 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6897 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 388,46 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,5806 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,4566 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6130 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 903,49 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3360 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,215 |
| RUB | Krievijas rublis | 46,7905 |
| THB | Taizemes bāts | 43,784 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0231 |
| MXN | Meksikas peso | 17,6960 |
| INR | Indijas rūpija | 81,8301 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3627

JPY

Japānas jena

138,29

DKK

Dānijas krona

7,4568

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79660

SEK

Zviedrijas krona

9,2482

CHF

Šveices franks

1,2139

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,4100

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,439

HUF

Ungārijas forints

309,68

LTL

Lietuvas lits

3,4528

PLN

Polijas zlots

4,1388

RON

Rumānijas leja

4,4180

TRY

Turcijas lira

2,8881

AUD

Austrālijas dolārs

1,4500

CAD

Kanādas dolārs

1,4619

HKD

Hongkongas dolārs

10,5611

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5457

SGD

Singapūras dolārs

1,6897

KRW

Dienvidkorejas vona

1 388,46

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,5806

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,4566

HRK

Horvātijas kuna

7,6130

IDR

Indonēzijas rūpija

15 903,49

MYR

Malaizijas ringits

4,3360

PHP

Filipīnu peso

59,215

RUB

Krievijas rublis

46,7905

THB

Taizemes bāts

43,784

BRL

Brazīlijas reāls

3,0231

MXN

Meksikas peso

17,6960

INR

Indijas rūpija

81,8301

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/27

---

Komisijas sniegta informācija saskaņā ar Padomes Lēmumu 2014/327/ES

2014/C 224/03

Saskaņā ar 2. pantu Padomes 2014. gada 6. maija Lēmumā 2014/327/ES, ar ko izveido nostāju, kuru Savienība pieņems OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem 53. sanāksmē attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājumā, kuri stāsies spēkā no 2015. gada 1. janvāra (1), Komisija informē, ka iestādē pieņemtie lēmumi pieejami tīmekļa vietnē:

http://www.otif.org/en/dangerous-goods/notification-texts/2015.html

---

(1)  OV L 166, 5.6.2014., 27. lpp.

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/28

---

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma kopsavilkums par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmāku veidošanu

(Šā atzinuma pilns teksts angļu, franču un vācu valodā ir pieejams EDAU tīmekļa vietnē www.edps.europa.eu)

2014/C 224/04

1.   IEVADS

| 1. | Šā atzinuma mērķis ir veicināt ES politiku saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmāku veidošanu, pilnīgāk integrējot privātuma un datu aizsardzību visās ES iestāžu darbībās. Tas ir kā reakcija uz diviem paziņojumiem, ko 2014. gada 11. martā pieņēmusi Komisija, par tieslietu un iekšlietu nākotni (1), Eiropas Parlamenta 2014. gada 2. aprīlī pieņemto rezolūciju par Stokholmas programmas pārskatīšanu un uz diskusijām Padomē, kuru nolūks bija, lai Eiropas Padome pirmoreiz pieņemtu secinājumus par likumdošanas un operatīvās plānošanas stratēģiskām pamatnostādnēm saskaņā ar LESD 68. pantu. |
| --- | --- |

1.

Šā atzinuma mērķis ir veicināt ES politiku saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmāku veidošanu, pilnīgāk integrējot privātuma un datu aizsardzību visās ES iestāžu darbībās. Tas ir kā reakcija uz diviem paziņojumiem, ko 2014. gada 11. martā pieņēmusi Komisija, par tieslietu un iekšlietu nākotni (1), Eiropas Parlamenta 2014. gada 2. aprīlī pieņemto rezolūciju par Stokholmas programmas pārskatīšanu un uz diskusijām Padomē, kuru nolūks bija, lai Eiropas Padome pirmoreiz pieņemtu secinājumus par likumdošanas un operatīvās plānošanas stratēģiskām pamatnostādnēm saskaņā ar LESD 68. pantu.

| 2. | Šis ir kritisks brīdis ES lomai tieslietās un iekšlietās. Mēs tuvojamies Lisabonas līgumā noteiktā pārejas perioda beigām, pēc kura Komisijas pilnvaras ierosināt pārkāpumu konstatēšanas procedūras un Eiropas Tiesas pilnvaras kļūs pilnībā attiecināmas uz ES tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (2). Saskaņā ar līgumu Pamattiesību hartai ir primārā tiesību akta statuss, un Tiesa nesenos spriedumos ir noskaidrojusi likumdevēja manevrēšanas iespēju ierobežojumus, ja pasākums saistīts ar iejaukšanos šajās tiesībās (3). |
| --- | --- |

2.

Šis ir kritisks brīdis ES lomai tieslietās un iekšlietās. Mēs tuvojamies Lisabonas līgumā noteiktā pārejas perioda beigām, pēc kura Komisijas pilnvaras ierosināt pārkāpumu konstatēšanas procedūras un Eiropas Tiesas pilnvaras kļūs pilnībā attiecināmas uz ES tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (2). Saskaņā ar līgumu Pamattiesību hartai ir primārā tiesību akta statuss, un Tiesa nesenos spriedumos ir noskaidrojusi likumdevēja manevrēšanas iespēju ierobežojumus, ja pasākums saistīts ar iejaukšanos šajās tiesībās (3).

| 3. | Turklāt pēdējos piecos gados bažas par privātuma un datu aizsardzību noteikti ir kļuvušas daudz lielākas nekā jebkad agrāk. Komisija 2012. gada janvārī ierosināja tiesību aktu reformu paketi attiecībā uz datu aizsardzību ES (4). Kopš 2013. gada jūnija atklājumi par fizisku personu masveida uzraudzību ES un ASV un citos izlūkošanas dienestos ir lielā mērā sagrāvuši ticību personas informācijas konfidencialitātei. Pavisam nesen, 2014. gada aprīlī, Tiesa – vienā no diviem tikko minētajiem spriedumiem – anulēja Datu saglabāšanas direktīvu (5) sakarā ar tās pārmērīgo iejaukšanos pamattiesībās. ES līmenī veiktajiem pasākumiem saistībā ar datu aizsardzību ir patiesi pasaules mēroga nozīme, kā par to liecināja, piemēram, datu aizsardzības tiesiskā regulējuma starptautiskā nodrošinājuma pakāpe un lobēšana, kā rezultātā pirmajā lasījumā Eiropas Parlamentā tika iesniegti aptuveni 4 000 grozījumi (6). |
| --- | --- |

3.

Turklāt pēdējos piecos gados bažas par privātuma un datu aizsardzību noteikti ir kļuvušas daudz lielākas nekā jebkad agrāk. Komisija 2012. gada janvārī ierosināja tiesību aktu reformu paketi attiecībā uz datu aizsardzību ES (4). Kopš 2013. gada jūnija atklājumi par fizisku personu masveida uzraudzību ES un ASV un citos izlūkošanas dienestos ir lielā mērā sagrāvuši ticību personas informācijas konfidencialitātei. Pavisam nesen, 2014. gada aprīlī, Tiesa – vienā no diviem tikko minētajiem spriedumiem – anulēja Datu saglabāšanas direktīvu (5) sakarā ar tās pārmērīgo iejaukšanos pamattiesībās. ES līmenī veiktajiem pasākumiem saistībā ar datu aizsardzību ir patiesi pasaules mēroga nozīme, kā par to liecināja, piemēram, datu aizsardzības tiesiskā regulējuma starptautiskā nodrošinājuma pakāpe un lobēšana, kā rezultātā pirmajā lasījumā Eiropas Parlamentā tika iesniegti aptuveni 4 000 grozījumi (6).

| 4. | Laikposmā, uz kuru attiecas stratēģiskās pamatnostādnes, juridiskās, tehnoloģiskās un sociālās problēmas politikas veidotājiem un likumdevējiem tieslietu un iekšlietu jomā noteikti ir palielinājušās. Turklāt jaunās Eiropas Padomes pamatnostādnēs ir iespēja izklāstīt nolūku atjaunot ticību ES spējai efektīvi aizsargāt fiziskas personas. Šā iemesla dēļ ierosinu Eiropas Padomei jaunajās pamatnostādnēs skaidri aplūkot šādas tēmas:






  a) | milzīgie apstrādājamie personas datu apjomi, ko pieprasa daudzi ES tiesību akti un politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- | --- |

4.

Laikposmā, uz kuru attiecas stratēģiskās pamatnostādnes, juridiskās, tehnoloģiskās un sociālās problēmas politikas veidotājiem un likumdevējiem tieslietu un iekšlietu jomā noteikti ir palielinājušās. Turklāt jaunās Eiropas Padomes pamatnostādnēs ir iespēja izklāstīt nolūku atjaunot ticību ES spējai efektīvi aizsargāt fiziskas personas. Šā iemesla dēļ ierosinu Eiropas Padomei jaunajās pamatnostādnēs skaidri aplūkot šādas tēmas:

a)

milzīgie apstrādājamie personas datu apjomi, ko pieprasa daudzi ES tiesību akti un politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā;

| b) | tādu pasākumu, kuros netiek ievērotas pamattiesības, vājums, kā tas pierādījās Datu saglabāšanas direktīvā, bet var attiekties arī uz citām pašreiz īstenotajām iniciatīvām, piemēram, “viedrobežu” paketi (7) un dažādiem dokumentiem attiecībā uz pasažieru vārdu reģistrēšanu (8); |
| --- | --- |

b)

tādu pasākumu, kuros netiek ievērotas pamattiesības, vājums, kā tas pierādījās Datu saglabāšanas direktīvā, bet var attiekties arī uz citām pašreiz īstenotajām iniciatīvām, piemēram, “viedrobežu” paketi (7) un dažādiem dokumentiem attiecībā uz pasažieru vārdu reģistrēšanu (8);

| c) | cik svarīgi ir pēc iespējas ātrāk ES pieņemt stingru un modernizētu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, kas būtu izmantojams arī kā ES ārpolitikas kompass; un |
| --- | --- |

c)

cik svarīgi ir pēc iespējas ātrāk ES pieņemt stingru un modernizētu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, kas būtu izmantojams arī kā ES ārpolitikas kompass; un

| d) | nepieciešamība iekļaut privātuma un datu aizsardzības apsvērumus visu jauno politiku un tiesību aktu izstrādē saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamība iekļaut privātuma un datu aizsardzības apsvērumus visu jauno politiku un tiesību aktu izstrādē saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

| 5. | Tā kā pirms pieciem gadiem jau tika veicināts līdzīgs pasākums, tad šajā atzinumā piedāvāju strādāt ar ES iestādēm pie tiesību aktu kvalitātes uzlabošanas no datu aizsardzības viedokļa, veidojot jaunu pamatu sadarbībai (9). |
| --- | --- |

5.

Tā kā pirms pieciem gadiem jau tika veicināts līdzīgs pasākums, tad šajā atzinumā piedāvāju strādāt ar ES iestādēm pie tiesību aktu kvalitātes uzlabošanas no datu aizsardzības viedokļa, veidojot jaunu pamatu sadarbībai (9).

6.   SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 36. | Pievienoto vērtību ES rīcībai saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bieži apšauba, jo īpaši dalībvalstis. Ieguvums ir tāds, ka tiek nodrošināta konsekventa pieeja, piemēram, izveidojot saskaņotas, savstarpēji savietojamas sistēmas, kas vienlaikus var labi kalpot drošības nodrošināšanai un datu aizsardzībai. Uzskatu, ka jaunās stratēģiskās pamatnostādnes ir brīnišķīga iespēja iestādēm nostiprināt apgūto mācību un izveidot rīku, lai varētu sniegt bieži nepietiekamās garantijas attiecībā uz pamattiesībām – nodrošināt personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

36.

Pievienoto vērtību ES rīcībai saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bieži apšauba, jo īpaši dalībvalstis. Ieguvums ir tāds, ka tiek nodrošināta konsekventa pieeja, piemēram, izveidojot saskaņotas, savstarpēji savietojamas sistēmas, kas vienlaikus var labi kalpot drošības nodrošināšanai un datu aizsardzībai. Uzskatu, ka jaunās stratēģiskās pamatnostādnes ir brīnišķīga iespēja iestādēm nostiprināt apgūto mācību un izveidot rīku, lai varētu sniegt bieži nepietiekamās garantijas attiecībā uz pamattiesībām – nodrošināt personas datu aizsardzību.

| 37. | ES ir jāpierāda, ka pēdējos piecos gados tā ir guvusi mācību, ka tā nevar pieņemt pasākumus, kas, pamatīgāk izpētot, aizskar pamattiesības un neatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes nodrošināšanas kritērijiem. Kā Komisija daudzreiz ir atkārtojusi, hartai tagad ir jākalpo par kompasu ES politikai un tiesību aktiem. EDAU ir gatavs piedalīties šajā procesā. |
| --- | --- |

37.

ES ir jāpierāda, ka pēdējos piecos gados tā ir guvusi mācību, ka tā nevar pieņemt pasākumus, kas, pamatīgāk izpētot, aizskar pamattiesības un neatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes nodrošināšanas kritērijiem. Kā Komisija daudzreiz ir atkārtojusi, hartai tagad ir jākalpo par kompasu ES politikai un tiesību aktiem. EDAU ir gatavs piedalīties šajā procesā.

| 38. | Jaunās Eiropas Padomes pamatnostādnes ir laba izdevība Savienībai pierādīt tās vēlmi atjaunot uzticību tās spējai efektīvi pasargāt fiziskas personas. Šā iemesla dēļ ierosinu Eiropas Padomei jaunajās pamatnostādnēs skaidri aplūkot šādas tēmas:






  a) | milzīgie apstrādājamie personas datu apjomi, ko pieprasa daudzi ES tiesību akti un politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- | --- |

38.

Jaunās Eiropas Padomes pamatnostādnes ir laba izdevība Savienībai pierādīt tās vēlmi atjaunot uzticību tās spējai efektīvi pasargāt fiziskas personas. Šā iemesla dēļ ierosinu Eiropas Padomei jaunajās pamatnostādnēs skaidri aplūkot šādas tēmas:

a)

milzīgie apstrādājamie personas datu apjomi, ko pieprasa daudzi ES tiesību akti un politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā;

| b) | tādu pasākumu, kuros netiek ievērotas pamattiesības, vājums, kā tas pierādījās Datu saglabāšanas direktīvā, bet var attiekties arī uz citām pašreiz īstenotajām iniciatīvām, piemēram, “viedrobežu” paketi un dažādiem dokumentiem attiecībā uz pasažieru vārdu reģistrēšanu; |
| --- | --- |

b)

tādu pasākumu, kuros netiek ievērotas pamattiesības, vājums, kā tas pierādījās Datu saglabāšanas direktīvā, bet var attiekties arī uz citām pašreiz īstenotajām iniciatīvām, piemēram, “viedrobežu” paketi un dažādiem dokumentiem attiecībā uz pasažieru vārdu reģistrēšanu;

| c) | cik svarīgi ir pēc iespējas ātrāk ES pieņemt stingru un modernizētu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, kas būtu izmantojams arī kā ES ārpolitikas kompass; un |
| --- | --- |

c)

cik svarīgi ir pēc iespējas ātrāk ES pieņemt stingru un modernizētu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, kas būtu izmantojams arī kā ES ārpolitikas kompass; un

| d) | nepieciešamība iekļaut privātuma un datu aizsardzības apsvērumus visu jauno politiku un tiesību aktu izstrādē saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamība iekļaut privātuma un datu aizsardzības apsvērumus visu jauno politiku un tiesību aktu izstrādē saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

| 39. | Veidi, kā nodrošināt, lai šie privātuma un datu aizsardzības apsvērumi tiktu pilnībā integrēti visu jauno politiku un tiesību aktu izstrādē attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, varētu būt:






  — | iekļaut datu aizsardzības jautājumu vispārējās ietekmes novērtējumos, |
| --- | --- | --- |

39.

Veidi, kā nodrošināt, lai šie privātuma un datu aizsardzības apsvērumi tiktu pilnībā integrēti visu jauno politiku un tiesību aktu izstrādē attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, varētu būt:

—

iekļaut datu aizsardzības jautājumu vispārējās ietekmes novērtējumos,

| — | apsvērt alternatīvus, mazāk invazīvus pasākumus politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

—

apsvērt alternatīvus, mazāk invazīvus pasākumus politikas mērķu sasniegšanai,

| — | palielināt datu kvalitāti un nodrošināt datu subjektu tiesības un kompensācijas, |
| --- | --- |

—

palielināt datu kvalitāti un nodrošināt datu subjektu tiesības un kompensācijas,

| — | izvērtēt informācijas apmaiņas apjomu salīdzinājumā ar politikas mērķiem un |
| --- | --- |

—

izvērtēt informācijas apmaiņas apjomu salīdzinājumā ar politikas mērķiem un

| — | nodrošināt, lai starptautiskajos nolīgumos ar trešām valstīm tiktu ievērotas ES fizisko personu tiesības uz datu aizsardzību. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai starptautiskajos nolīgumos ar trešām valstīm tiktu ievērotas ES fizisko personu tiesības uz datu aizsardzību.

Briselē, 2014. gada 4. jūnijā

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  Skatīt tālāk šā atzinuma 8. punktu.

1

(2)  Pārejas noteikumus pārtrauc piemērot 2014. gada 1. decembrī; Lisabonas līgumam pievienotā 36. protokola par pārejas noteikumiem 10. pants.

2

(3)  Skatīt šajā kontekstā Tiesas (Augšpalātas) 2010. gada 9. novembra spriedumu lietā Schecke un Eifert (apvienotās lietas C-92/09 un C-93/09) un jo īpaši 2014. gada 8. aprīļa spriedumu lietā Digital Rights Ireland un Seitlinger (apvienotās lietas C-293/12 un C-594/12). Pirmajā lietā Tiesa uzsvēra arī to, ka likumdevējam ir jāapsver iespējami mazāk intruzīvas konkrētā pasākuma alternatīvas.

3

Schecke un Eifert

Digital Rights Ireland un Seitlinger

(4)  COM(2012) 11 final; COM(2012) 10 final.

4

final

final

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/24/EK par tādu datu saglabāšanu, kurus iegūst vai apstrādā saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu vai publiski pieejamu komunikāciju tīklu nodrošināšanu, un par grozījumiem Direktīvā 2002/58/EK (OV L 105, 13.4.2006., 54. lpp.).

5

(6)  Pirmais lasījums vainagojās ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta likumdošanas rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (COM(2012) 11 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD)) (Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums).

6

(7)  Skatīt EDAU 2013. gada 18. jūlija atzinumu par priekšlikumiem regulai, ar ko izveido iebraukšanas/izbraukšanas sistēmu (IIS), un regulai, ar ko izveido reģistrēto ceļotāju programmu (RCP).

7

(8)  Tostarp ES pasažieru datu reģistrēšanas sistēma (COM(2011) 32 galīgā redakcija) un iespējamais priekšlikums par pasažieru datu nodošanu trešām valstīm (http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_home_004_transfer_pnr_data_3rd_countries_en.pdf [(pieejams 2014. gada 3. jūnijā)).

8

(9)  Vispārīgāku informāciju par šo pieeju skatīt 2014. gada EDAU politikas dokumentā “EDAU kā ES iestāžu konsultants par politiku un likumdošanu: balstoties uz desmit gadu pieredzi”, kas publicēts EDAU tīmekļa vietnē.

9

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/31

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 5. panta 3. punktā minēto atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, saraksta atjaunināšana (publicēts OV C 247, 13.10.2006., 19. lpp., OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp., OV C 182, 4.8.2007., 18. lpp., OV C 57, 1.3.2008., 38. lpp., OV C 134, 31.5.2008., 19. lpp., OV C 37, 14.2.2009., 8. lpp., OV C 35, 12.2.2010., 7. lpp., OV C 304, 10.11.2010., 5. lpp., OV C 24, 26.1.2011., 6. lpp., OV C 157, 27.5.2011., 8. lpp., OV C 203, 9.7.2011., 16. lpp., OV C 11, 13.1.2012., 13. lpp., OV C 72, 10.3.2012., 44. lpp., OV C 199, 7.7.2012., 8. lpp., OV C 298, 4.10.2012., 3. lpp., OV C 56, 26.2.2013., 13. lpp., OV C 98, 5.4.2013., 3. lpp., OV C 269, 18.9.2013., 2. lpp., OV C 57, 28.2.2014., 1. lpp., OV C 152, 20.5.2014., 25. lpp.)

2014/C 224/05

To atsauces summu, kas nepieciešamas, lai šķērsotu ārējās robežas, un kas minētas 5. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, ko dalībvalstis dara zināmu Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī ikmēneša atjauninājums ir pieejams Iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

FRANCIJA

Informācija, ar kuru aizstāj OV C 72, 10.3.2012. publicēto informāciju

Pietiekamu iztikas līdzekļu pamatsumma ārvalstnieka plānotajam uzturēšanās ilgumam vai tranzītam caur Franciju uz galamērķi trešā valstī ir līdzvērtīga Francijas minimālajai darba algai (SMIC), ko aprēķina katru dienu pēc attiecīgā gada 1. janvārī noteiktā koeficienta.

Šo summu regulāri pārskata, par pamatu ņemot Francijas dzīves dārdzības indeksu:

| — | automātiski, ja mazumtirdzniecības cenu indekss palielinās par vairāk nekā 2 %, |
| --- | --- |

—

automātiski, ja mazumtirdzniecības cenu indekss palielinās par vairāk nekā 2 %,

| — | ar valdības lēmumu pēc apspriešanās ar valsts komisiju darba koplīgumu jautājumos, lai panāktu palielinājumu, kas ir lielāks par mazumtirdzniecības cenu indeksa pieaugumu. |
| --- | --- |

—

ar valdības lēmumu pēc apspriešanās ar valsts komisiju darba koplīgumu jautājumos, lai panāktu palielinājumu, kas ir lielāks par mazumtirdzniecības cenu indeksa pieaugumu.

No 2012. gada 1. janvāraSMIC (minimālā darba alga) dienas summa ir EUR 65,00 dienā.

Personām, kurām ir izmitināšanas apliecinājums (attestation d’accueil), ir jābūt minimālajai pieļaujamajai naudas summai, kas līdzvērtīga pusei no SMIC, lai uzturētos Francijā. Šī summa tādējādi ir EUR 32,50 dienā.

Sākot ar 2014. gada 19. jūniju, ja persona nevar uzrādīt viesnīcas rezervāciju kā izmitināšanas apliecinājumu, minimālā dienas summa, lai uzturētos Francijā, ir EUR 120,00. Daļējas viesnīcas rezervācijas gadījumā prasītā dienas summa ir EUR 65,00 periodam, uz kuru attiecas viesnīcas rezervācija, un EUR 120,00 pārējam uzturēšanās laikam.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/32

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7324 – ACS/CLECE)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 224/06

| 1. | Komisija 2014. gada 4. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums ACS, Actividades de Construcción y Servicios, S.A. (ACS, Spānija) ar tā meitasuzņēmuma ACS, Servicios y Concesiones, S.L. starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu CLECE, S.A. (CLECE, Spānija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2014. gada 4. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums ACS, Actividades de Construcción y Servicios, S.A. (ACS, Spānija) ar tā meitasuzņēmuma ACS, Servicios y Concesiones, S.L. starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu CLECE, S.A. (CLECE, Spānija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | ACS ir ACS grupas mātesuzņēmums, kas darbojas galvenokārt šādās nozarēs: būvniecība (publiskie un privātie būvdarbi), vide, rūpnieciskie pakalpojumi un transporta infrastruktūras koncesijas, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

ACS ir ACS grupas mātesuzņēmums, kas darbojas galvenokārt šādās nozarēs: būvniecība (publiskie un privātie būvdarbi), vide, rūpnieciskie pakalpojumi un transporta infrastruktūras koncesijas,

| — | CLECE darbība aptver daudzas nozares, tostarp iekārtu un nekustamā īpašuma uzkopšanu un pilnīgu uzturēšanu, vides un loģistikas pakalpojumu sniegšanu, sociālo aprūpi, sabiedrisko ēdināšanu un lidostu pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

CLECE darbība aptver daudzas nozares, tostarp iekārtu un nekustamā īpašuma uzkopšanu un pilnīgu uzturēšanu, vides un loģistikas pakalpojumu sniegšanu, sociālo aprūpi, sabiedrisko ēdināšanu un lidostu pakalpojumus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7324 – ACS/CLECE uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7324 – ACS/CLECE uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/33

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7285 – Cerberus / Visteon Interiors)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 224/07

| 1. | Eiropas Komisija 2014. gada 7. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Cerberus Group (Cerberus, ASV) ar tās pilnībā kontrolētā uzņēmuma Promontoria Holding 103 B.V. (PH 103) starpniecību iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Visteon Corporation (Visteon Interiors, ASV), iegādājoties akcijas un krājumus. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2014. gada 7. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Cerberus Group (Cerberus, ASV) ar tās pilnībā kontrolētā uzņēmuma Promontoria Holding 103 B.V. (PH 103) starpniecību iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Visteon Corporation (Visteon Interiors, ASV), iegādājoties akcijas un krājumus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Cerberus
  : globāla mēroga ieguldījumi nekustamajā īpašumā un privātīpašumā, tostarp pamatkapitāls, depozitārie sertifikāti, ieguldījumu sabiedrības, kopieguldījumu fondi, akciju parakstīšana, galvojumi, obligācijas, parādzīmes, ķīlu zīmes, kapitāla daļas un citi dažāda veida vērtspapīri dažādās nozarēs,
  —   
  Visteon Interiors
  : transportlīdzekļu sastāvdaļu un moduļu ražošana un piegāde, īpaši instrumentu paneļi, kabīņu moduļi, durvju paneļi un apdare, kā arī grīdas paneļi. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Cerberus
  : globāla mēroga ieguldījumi nekustamajā īpašumā un privātīpašumā, tostarp pamatkapitāls, depozitārie sertifikāti, ieguldījumu sabiedrības, kopieguldījumu fondi, akciju parakstīšana, galvojumi, obligācijas, parādzīmes, ķīlu zīmes, kapitāla daļas un citi dažāda veida vērtspapīri dažādās nozarēs,

—   
  Visteon Interiors
  : transportlīdzekļu sastāvdaļu un moduļu ražošana un piegāde, īpaši instrumentu paneļi, kabīņu moduļi, durvju paneļi un apdare, kā arī grīdas paneļi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7285 – Cerberus / Visteon Interiors uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7285 – Cerberus / Visteon Interiors uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/34

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7306 – Triton/GEA heat exchanger business)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 224/08

| 1. | Komisija 2014. gada 7. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Triton Managers IV Limited un TFF IV Limited – uzņēmuma Triton Fund IV, kurš ir daļa no Triton Group (Triton, Džērsija), pārvaldītāju statusā – Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār GEA Group Aktiengesellschaft (Vācija) darbību siltummaiņu jomā, iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2014. gada 7. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumi Triton Managers IV Limited un TFF IV Limited – uzņēmuma Triton Fund IV, kurš ir daļa no Triton Group (Triton, Džērsija), pārvaldītāju statusā – Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār GEA Group Aktiengesellschaft (Vācija) darbību siltummaiņu jomā, iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Triton
  : ieguldījumi vidējos uzņēmumos, kuru galvenais birojs ir Ziemeļeiropā, jo īpaši Austrijā, Vācijā, Šveicē un Ziemeļvalstīs,
  —   
  GEA Group Aktiengesellschaft darbība siltummaiņu jomā: dažādu siltummaiņu ražošana. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Triton
  : ieguldījumi vidējos uzņēmumos, kuru galvenais birojs ir Ziemeļeiropā, jo īpaši Austrijā, Vācijā, Šveicē un Ziemeļvalstīs,

—   
  GEA Group Aktiengesellschaft darbība siltummaiņu jomā: dažādu siltummaiņu ražošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7306 – Triton/GEA heat exchanger business uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7306 – Triton/GEA heat exchanger business uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

| 15.7.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 224/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 224/35

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7320 – PAI Partners / DVD Participations)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2014/C 224/09

| 1. | Komisija 2014. gada 8. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums PAI Partners SAS (PAI, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Domusvi Dolcea Participations SAS (DVD Participations, Francija), iegādājoties daļas un vērtspapīrus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2014. gada 8. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums PAI Partners SAS (PAI, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu Domusvi Dolcea Participations SAS (DVD Participations, Francija), iegādājoties daļas un vērtspapīrus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  PAI
  : portfeļa pārvaldības pakalpojumi trešo personu uzdevumā,
  —   
  DVD Participations
  : veco ļaužu medicīniskās un parastās aprūpes iestāžu ekspluatācija Francijā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  PAI
  : portfeļa pārvaldības pakalpojumi trešo personu uzdevumā,

—   
  DVD Participations
  : veco ļaužu medicīniskās un parastās aprūpes iestāžu ekspluatācija Francijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7320 – PAI Partners / DVD Participations uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7320 – PAI Partners / DVD Participations uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---