# Den Europæiske Unions L 242/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 242 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang14. august 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 242

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang14. august 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 882/2014 af 31. juli 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Torrone di Bagnara (BGB)) | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 883/2014 af 5. august 2014 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Jamón de Serón (BGB)) | 3 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 884/2014 af 13. august 2014 om indførelse af særlige betingelser for import af visse foderstoffer og fødevarer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1152/2009 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 885/2014 af 13. august 2014 om særlige betingelser for import af okra og karryblade fra Indien og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 (
  1
  ) | 20 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 886/2014 af 13. august 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 27 |
| | | AFGØRELSER |
| | | 2014/529/EU |
| | * | Kommissionens afgørelse af 12. august 2014 om en foranstaltning truffet af Belgien i henhold til artikel 7 i Rådets direktiv 89/686/EØF til tilbagetrækning af en type af høreværn (ørepropper) fra slutbrugeren
  (meddelt under nummer C(2014) 5670) | 29 |
| | | 2014/530/EU |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. august 2014 om visse midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Letland
  (meddelt under nummer C(2014) 5915)

   (
  1
  ) | 31 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 882/2014 af 31. juli 2014 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Torrone di Bagnara (BGB))

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 883/2014 af 5. august 2014 om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Jamón de Serón (BGB))

3

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 884/2014 af 13. august 2014 om indførelse af særlige betingelser for import af visse foderstoffer og fødevarer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1152/2009 (
  1
  )

1

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 885/2014 af 13. august 2014 om særlige betingelser for import af okra og karryblade fra Indien og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 (
  1
  )

1

20

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 886/2014 af 13. august 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

27

AFGØRELSER

2014/529/EU

*

Kommissionens afgørelse af 12. august 2014 om en foranstaltning truffet af Belgien i henhold til artikel 7 i Rådets direktiv 89/686/EØF til tilbagetrækning af en type af høreværn (ørepropper) fra slutbrugeren
  (meddelt under nummer C(2014) 5670)

(meddelt under nummer C(2014) 5670)

29

2014/530/EU

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 13. august 2014 om visse midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Letland
  (meddelt under nummer C(2014) 5915)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2014) 5915)

1

31

| | | III   Andre retsaktern |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 305/13/KOL af 10. juli 2013 om rekapitaliseringen af forsikringsselskabet Sjóvá (Island) | 33 |

III   Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 305/13/KOL af 10. juli 2013 om rekapitaliseringen af forsikringsselskabet Sjóvá (Island)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 882/2014

af 31. juli 2014

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Torrone di Bagnara (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Torrone di Bagnara« er i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Torrone di Bagnara« er i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Torrone di Bagnara« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Torrone di Bagnara« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Torrone di Bagnara« (BGB) registreres herved.

Betegnelsen i første afsnit henviser til et produkt i kategori 2.3. Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. juli 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Ferdinando NELLI FEROCI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 89 af 28.3.2014, s. 62.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 883/2014

af 5. august 2014

om registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Jamón de Serón (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Jamón de Serón« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Jamón de Serón« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EF) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Jamón de Serón« registreres — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EF) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Jamón de Serón« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Jamón de Serón« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 identificerer et produkt i kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.) i bilag XI i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Martine REICHERTS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUT C 101 af 5.4.2014, s. 10.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13.6.2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 884/2014

af 13. august 2014

om indførelse af særlige betingelser for import af visse foderstoffer og fødevarer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1152/2009

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b), nr. ii), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1152/2009 (2) skal ændres i betydeligt omfang, og anvendelsesområdet skal udvides til at omfatte foderstoffer. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1152/2009 (2) skal ændres i betydeligt omfang, og anvendelsesområdet skal udvides til at omfatte foderstoffer.

| (2) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (3) er der fastsat grænseværdier for aflatoksiner i fødevarer af hensyn til indsatsen for at beskytte folkesundheden. Det kan konstateres, at grænseværdierne for aflatoksiner hyppigt overskrides i visse fødevarer fra visse lande. En sådan forurening udgør en alvorlig trussel for folkesundheden i Unionen, og der bør derfor vedtages særlige betingelser på unionsniveau. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (3) er der fastsat grænseværdier for aflatoksiner i fødevarer af hensyn til indsatsen for at beskytte folkesundheden. Det kan konstateres, at grænseværdierne for aflatoksiner hyppigt overskrides i visse fødevarer fra visse lande. En sådan forurening udgør en alvorlig trussel for folkesundheden i Unionen, og der bør derfor vedtages særlige betingelser på unionsniveau.

| (3) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF (4) er der fastsat grænseværdier for aflatoksin B1 i foderstoffer for at beskytte dyre- og folkesundheden. Det kan konstateres, at grænseværdierne for aflatoksin B1 hyppigt overskrides i visse foderstoffer fra visse lande. En sådan forurening udgør en alvorlig trussel for dyre- og folkesundheden i Unionen, og der bør derfor vedtages særlige betingelser på unionsniveau. |
| --- | --- |

(3)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF (4) er der fastsat grænseværdier for aflatoksin B1 i foderstoffer for at beskytte dyre- og folkesundheden. Det kan konstateres, at grænseværdierne for aflatoksin B1 hyppigt overskrides i visse foderstoffer fra visse lande. En sådan forurening udgør en alvorlig trussel for dyre- og folkesundheden i Unionen, og der bør derfor vedtages særlige betingelser på unionsniveau.

| (4) | Af hensyn til indsatsen for at beskytte dyre- og folkesundheden er det vigtigt, at denne forordning også finder anvendelse på foderblandinger og sammensatte fødevarer, der indeholder en betydelig mængde af de foderstoffer og fødevarer, der er omfattet af denne forordning. Der bør fastsættes et tærskelniveau for at sikre harmoniseret håndhævelse af kontroller på tværs af Unionen af forarbejdede foderstoffer og fødevarer og foderblandinger og sammensatte fødevarer. Desuden bør ikke-kommercielle sendinger udelukkes fra anvendelsen af denne forordnings bestemmelser. Prøveudtagning og analyse af sendinger bør ske i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning. |
| --- | --- |

(4)

Af hensyn til indsatsen for at beskytte dyre- og folkesundheden er det vigtigt, at denne forordning også finder anvendelse på foderblandinger og sammensatte fødevarer, der indeholder en betydelig mængde af de foderstoffer og fødevarer, der er omfattet af denne forordning. Der bør fastsættes et tærskelniveau for at sikre harmoniseret håndhævelse af kontroller på tværs af Unionen af forarbejdede foderstoffer og fødevarer og foderblandinger og sammensatte fødevarer. Desuden bør ikke-kommercielle sendinger udelukkes fra anvendelsen af denne forordnings bestemmelser. Prøveudtagning og analyse af sendinger bør ske i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning.

| (5) | Bestemmelserne om prøveudtagning og analyse til kontrol af aflatoksiner i foderstoffer er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 (5) og i fødevarer ved Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 (6). |
| --- | --- |

(5)

Bestemmelserne om prøveudtagning og analyse til kontrol af aflatoksiner i foderstoffer er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 (5) og i fødevarer ved Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 (6).

| (6) | I betragtning af at de særlige betingelser for import af foderstoffer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening er lig med de særlige betingelser for import af fødevarer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening, bør foderstoffer og fødevarer, for hvilke der fastsættes særlige betingelser som følge af risiko for aflatoksinforurening, omfattes af en forordning. Nærværende forordning bør derfor omfatte bestemmelserne om jordnødder fra Indien og Ghana og vandmelonfrø fra Nigeria, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 (7). Gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 bør samtidig afløses af en ny forordning, der fastlægger bestemmelser om okra og karryblade fra Indien. |
| --- | --- |

(6)

I betragtning af at de særlige betingelser for import af foderstoffer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening er lig med de særlige betingelser for import af fødevarer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening, bør foderstoffer og fødevarer, for hvilke der fastsættes særlige betingelser som følge af risiko for aflatoksinforurening, omfattes af en forordning. Nærværende forordning bør derfor omfatte bestemmelserne om jordnødder fra Indien og Ghana og vandmelonfrø fra Nigeria, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 (7). Gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 bør samtidig afløses af en ny forordning, der fastlægger bestemmelser om okra og karryblade fra Indien.

| (7) | Der bør foretages følgende ændringer vedrørende produkter, der skal være omfattet af specifikke betingelser og/eller en specifik kontrolhyppighed baseret på kontrolresultaterne og resultatet af Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets (FVO) auditter:






  — | særlige betingelser for import af mandler fra USA udgår på grund af tilfredsstillende kontrolresultater og et tilfredsstillende resultat af FVO-inspektionens audit |
| --- | --- | --- |

(7)

Der bør foretages følgende ændringer vedrørende produkter, der skal være omfattet af specifikke betingelser og/eller en specifik kontrolhyppighed baseret på kontrolresultaterne og resultatet af Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets (FVO) auditter:

—

særlige betingelser for import af mandler fra USA udgår på grund af tilfredsstillende kontrolresultater og et tilfredsstillende resultat af FVO-inspektionens audit

| — | prøveudtagningsfrekvensen for hasselnødder fra Tyrkiet nedsættes på grund af tilfredsstillende kontrolresultater og et tilfredsstillende resultat af FVO-inspektionens audit |
| --- | --- |

—

prøveudtagningsfrekvensen for hasselnødder fra Tyrkiet nedsættes på grund af tilfredsstillende kontrolresultater og et tilfredsstillende resultat af FVO-inspektionens audit

| — | prøveudtagningsfrekvensen for paranødder med skal fra Brasilien nedsættes på grund af fraværet af manglende overholdelse, samtidig med at der også importeres meget små mængder til Unionen. |
| --- | --- |

—

prøveudtagningsfrekvensen for paranødder med skal fra Brasilien nedsættes på grund af fraværet af manglende overholdelse, samtidig med at der også importeres meget små mængder til Unionen.

| (8) | Kontrolsystemet, der anvendes for foderstoffer og fødevarer omfattet af denne forordning, har været i kraft i mange år, og det bliver kontinuerligt forbedret på baggrund af de høstede erfaringer. En fuldstændig harmonisering af kontrollerne vedrørende import af ikke-animalske fødevarer er ikke mulig, da det er umuligt at gennemføre alle de krævede fysiske kontroller for aflatoksiner ved det udpegede indgangssted. Kontrollen af tilstedeværelsen af aflatoksiner i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 401/2006 er tidskrævende og kræver, at sendingen aflæsses. Desuden transporteres mange varer omfattet af denne forordning i vakuumpakninger, og ødelæggelse af vakuumpakningerne gennem prøveudtagningen kan føre til et kvalitetstab, såfremt sendingen skal transporteres over længere afstande efter den fysiske kontrol. De administrative dokumenter forbundet med kontrollerne af foderstoffer og ikke-animalske fødevarer bør dog så vidt muligt harmoniseres for at mindske den administrative byrde. Det samme fælles importdokument (CED) bør derfor anvendes med henblik på den administrative forenkling for foderstof- og fødevarevirksomhedsledere, selv om betingelserne for import af foderstoffer og fødevarer omfattet af nærværende forordning ikke er identiske med de foderstoffer og fødevarer, der er omfattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (8). For at kunne anvende det fælles importdokument i forbindelse med nærværende forordning er det dog nødvendigt at fastlægge yderligere forklarende bemærkninger i vejledningen i udfyldelse for at tage højde for forskellene i kontrolsystemerne. |
| --- | --- |

(8)

Kontrolsystemet, der anvendes for foderstoffer og fødevarer omfattet af denne forordning, har været i kraft i mange år, og det bliver kontinuerligt forbedret på baggrund af de høstede erfaringer. En fuldstændig harmonisering af kontrollerne vedrørende import af ikke-animalske fødevarer er ikke mulig, da det er umuligt at gennemføre alle de krævede fysiske kontroller for aflatoksiner ved det udpegede indgangssted. Kontrollen af tilstedeværelsen af aflatoksiner i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 401/2006 er tidskrævende og kræver, at sendingen aflæsses. Desuden transporteres mange varer omfattet af denne forordning i vakuumpakninger, og ødelæggelse af vakuumpakningerne gennem prøveudtagningen kan føre til et kvalitetstab, såfremt sendingen skal transporteres over længere afstande efter den fysiske kontrol. De administrative dokumenter forbundet med kontrollerne af foderstoffer og ikke-animalske fødevarer bør dog så vidt muligt harmoniseres for at mindske den administrative byrde. Det samme fælles importdokument (CED) bør derfor anvendes med henblik på den administrative forenkling for foderstof- og fødevarevirksomhedsledere, selv om betingelserne for import af foderstoffer og fødevarer omfattet af nærværende forordning ikke er identiske med de foderstoffer og fødevarer, der er omfattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (8). For at kunne anvende det fælles importdokument i forbindelse med nærværende forordning er det dog nødvendigt at fastlægge yderligere forklarende bemærkninger i vejledningen i udfyldelse for at tage højde for forskellene i kontrolsystemerne.

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Uden at det berører bestemmelserne i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (9), finder nærværende forordning anvendelse på importen af følgende foderstoffer og fødevarer under de KN-koder og Taric-underopdelinger, der er fastsat i bilag I:

| a) | Paranødder med skal og blandinger af nødder eller tørrede frugter med indhold af paranødder med skal (fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Brasilien |
| --- | --- |

a)

Paranødder med skal og blandinger af nødder eller tørrede frugter med indhold af paranødder med skal (fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Brasilien

| b) | Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Kina |
| --- | --- |

b)

Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Kina

| c) | Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Egypten |
| --- | --- |

c)

Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Egypten

| d) | Pistacienødder, med skal og afskallede, pistacienødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Iran |
| --- | --- |

d)

Pistacienødder, med skal og afskallede, pistacienødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Iran

| e) | Følgende fødevarer med oprindelse i eller afsendt fra Tyrkiet:






  i) | tørrede figner |
| --- | --- | --- |

e)

Følgende fødevarer med oprindelse i eller afsendt fra Tyrkiet:

i)

tørrede figner

| ii) | hasselnødder (Corylus sp.), med skal og afskallede |
| --- | --- |

ii)

hasselnødder (Corylus sp.), med skal og afskallede

| iii) | pistacienødder, med skal og afskallede |
| --- | --- |

iii)

pistacienødder, med skal og afskallede

| iv) | blandinger af nødder eller tørrede frugter med indhold af figner, hasselnødder eller pistacienødder |
| --- | --- |

iv)

blandinger af nødder eller tørrede frugter med indhold af figner, hasselnødder eller pistacienødder

| v) | figenmasse, pistaciemasse og hasselnøddemasse |
| --- | --- |

v)

figenmasse, pistaciemasse og hasselnøddemasse

| vi) | hasselnødder, figner og pistacienødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger |
| --- | --- |

vi)

hasselnødder, figner og pistacienødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger

| vii) | mel og pulver af hasselnødder og pistacienødder |
| --- | --- |

vii)

mel og pulver af hasselnødder og pistacienødder

| viii) | hakkede, skivede og knuste hasselnødder |
| --- | --- |

viii)

hakkede, skivede og knuste hasselnødder

| ix) | hasselnøddeolie |
| --- | --- |

ix)

hasselnøddeolie

| f) | Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Ghana |
| --- | --- |

f)

Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Ghana

| g) | Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Indien |
| --- | --- |

g)

Jordnødder, med skal og afskallede, jordnøddesmør, jordnødder, tilberedt eller konserveret på anden måde (foderstoffer og fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Indien

| h) | Vandmelonfrø og deraf afledte produkter (fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Nigeria. |
| --- | --- |

h)

Vandmelonfrø og deraf afledte produkter (fødevarer), med oprindelse i eller afsendt fra Nigeria.

2.   Denne forordning finder også anvendelse for foderstoffer og fødevarer fremstillet af de foderstoffer og fødevarer, der er omhandlet i stk. 1, og for foderblandinger og sammensatte fødevarer, der indeholder mere end 20 % af nogen af de foderstoffer eller fødevarer, der er omhandlet i stk. 1.

3.   Denne forordning finder ikke anvendelse på sendinger af foderstoffer og fødevarer, der er omhandlet i stk. 1 og 2, som udelukkende er bestemt til en privatpersons eget forbrug eller anvendelse. I tilfælde af tvivl ligger bevisbyrden hos modtageren af sendingen.

Artikel 2

Definitioner

Ved anvendelsen af denne forordning finder definitionerne i artikel 2 og 3 i forordning (EF) nr. 178/2002 og artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (10) anvendelse.

Endvidere forstås ved:

a)   »udpeget importsted«: et sted, som er udpeget af den kompetente myndighed, og igennem hvilket de foderstoffer eller fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, kan importeres til Unionen

b)   »udpeget indgangssted«: indgangssted, som defineret i artikel 3, litra b), i forordning (EF) nr. 669/2009.

Ved anvendelsen af denne forordning svarer en sending til et parti som omhandlet i forordning (EF) nr. 401/2006 og (EF) nr. 152/2009.

Artikel 3

Import til Unionen

Sendinger af foderstoffer og fødevarer, jf. artikel 1, stk. 1 og 2, (herefter benævnt foderstoffer og fødevarer) kan kun importeres til Unionen i overensstemmelse med procedurerne i denne forordning.

Artikel 4

Resultater af prøveudtagning og analyse

1.   Hver enkelt sending af foderstoffer og fødevarer ledsages af resultater af prøveudtagning og analyse foretaget af de kompetente myndigheder i oprindelseslandet eller det land, hvor sendingen er afsendt fra, hvis det ikke er det samme som oprindelseslandet, for at sikre overholdelsen af EU-lovgivningen om maksimalgrænser for aflatoksiner.

2.   Den prøveudtagning og analyse, der er omhandlet i stk. 1, foretages i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 152/2009 for aflatoksiner i foderstoffer og med forordning (EF) nr. 401/2006 for aflatoksiner i fødevarer.

Artikel 5

Sundhedscertifikat

1.   Hver enkelt sending ledsages også af et sundhedscertifikat, jf. modellen i bilag II.

2.   Sundhedscertifikatet udfyldes, underskrives og bekræftes af en bemyndiget repræsentant for den kompetente myndighed i oprindelseslandet eller den kompetente myndighed i det land, hvor sendingen afsendes fra, hvis det ikke er det samme som oprindelseslandet.

Den kompetente myndighed for oprindelseslandet er

| a) | Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento (MAPA), når det drejer sig om fødevarer fra Brasilien |
| --- | --- |

a)

Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento (MAPA), når det drejer sig om fødevarer fra Brasilien

| b) | den centrale myndighed for indførsels- og udførselskontrol og karantæne i Folkerepublikken Kina, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Kina |
| --- | --- |

b)

den centrale myndighed for indførsels- og udførselskontrol og karantæne i Folkerepublikken Kina, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Kina

| c) | det egyptiske landbrugsministerium, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Egypten |
| --- | --- |

c)

det egyptiske landbrugsministerium, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Egypten

| d) | det iranske sundhedsministerium, når det drejer sig om fødevarer fra Iran |
| --- | --- |

d)

det iranske sundhedsministerium, når det drejer sig om fødevarer fra Iran

| e) | generaldirektoratet for beskyttelse og kontrol under ministeriet for landbrug og landdistrikter i Republikken Tyrkiet, når det drejer sig om fødevarer fra Tyrkiet |
| --- | --- |

e)

generaldirektoratet for beskyttelse og kontrol under ministeriet for landbrug og landdistrikter i Republikken Tyrkiet, når det drejer sig om fødevarer fra Tyrkiet

| f) | den ghanesiske standardiseringsmyndighed, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Ghana |
| --- | --- |

f)

den ghanesiske standardiseringsmyndighed, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Ghana

| g) | det indiske Export Inspection Council under ministeriet for handel og industri, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Indien |
| --- | --- |

g)

det indiske Export Inspection Council under ministeriet for handel og industri, når det drejer sig om foderstoffer og fødevarer fra Indien

| h) | National Agency for Food and Drug Administration and Control (NAFDAC), når det drejer sig om fødevarer fra Nigeria. |
| --- | --- |

h)

National Agency for Food and Drug Administration and Control (NAFDAC), når det drejer sig om fødevarer fra Nigeria.

3.   Sundhedscertifikatet affattes på det officielle sprog eller et af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor det udpegede indgangssted er placeret. En medlemsstat kan dog vælge at acceptere sundhedscertifikater, der udfærdiges på et andet officielt EU-sprog.

4.   Sundhedscertifikatet er kun gyldigt i fire måneder fra udstedelsesdatoen.

Artikel 6

Identifikation

Hver enkelt sending af fødevarer og foderstoffer identificeres med en identifikationskode (sendingens kodenummer), der svarer til den identifikationskode, som er på resultaterne af den prøveudtagning og analyse, der er omhandlet i artikel 4, og det sundhedscertifikat, der er omhandlet i artikel 5. Hver enkelt pose eller anden emballagetype i sendingen identificeres med denne identifikationskode.

Artikel 7

Forhåndsmeddelelse om sendinger

1.   Ledere af foderstof- og fødevarevirksomheder eller disses repræsentanter skal give forhåndsmeddelelse om dato og tidspunkt for foderstoffernes og fødevarernes forventede fysiske ankomst til de kompetente myndigheder ved det udpegede indgangssted og om sendingens art.

2.   De udfylder i forbindelse med forhåndsmeddelelsen del I i det fælles importdokument (CED), jf. artikel 3, litra a), i forordning (EF) nr. 669/2009 og sender dokumentet til den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted mindst én arbejdsdag før sendingens fysiske ankomst.

3.   Ved udfyldelsen af det fælles importdokument i henhold til denne forordning henholder foderstof- og fødevarevirksomhedslederne sig til vejledningen i bilag III.

4.   I tilfælde af at det udpegede importsted er forskelligt fra det udpegede indgangssted, meddeler foderstof- og fødevarevirksomhedslederen dette til den kompetente myndighed på det udpegede importsted mindst én dag før sendingens fysiske ankomst. Meddelelsen foretages, ved at foderstof- og fødevarevirksomhedslederen sender en kopi af det fælles importdokument, der er udfyldt for så vidt angår det udpegede indgangssteds kompetente myndigheds dokumentkontrol.

5.   De fælles importdokumenter affattes på det officielle sprog eller et af de officielle sprog i den medlemsstat, hvor det udpegede indgangssted er placeret. En medlemsstat kan dog vælge at acceptere, at de fælles importdokumenter affattes på et andet officielt sprog i Unionen.

Artikel 8

Udpegede importsteder

Medlemsstaternes kompetente myndigheder sikrer, at de udpegede importsteder opfylder følgende krav:

| a) | Der skal være veluddannet personale, der kan foretage offentlig kontrol af sendinger af foderstoffer og fødevarer. |
| --- | --- |

a)

Der skal være veluddannet personale, der kan foretage offentlig kontrol af sendinger af foderstoffer og fødevarer.

| b) | Der skal foreligge detaljerede anvisninger vedrørende prøveudtagning og forsendelse af prøver til laboratoriet, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 152/2009 om foderstoffer og bilag I til forordning (EF) nr. 401/2006 for fødevarer. |
| --- | --- |

b)

Der skal foreligge detaljerede anvisninger vedrørende prøveudtagning og forsendelse af prøver til laboratoriet, jf. bilag I til forordning (EF) nr. 152/2009 om foderstoffer og bilag I til forordning (EF) nr. 401/2006 for fødevarer.

| c) | Det skal være muligt at foretage aflæsning og prøveudtagning på et afskærmet/overdækket område på det udpegede importsted. Det skal være muligt at placere foderstof- og fødevaresendingen under den kompetente myndigheds kontrol efter det udpegede importsted i tilfælde, hvor, efter aftale med den kompetente myndighed, sendingen skal transporteres til et sted i umiddelbar nærhed af det udpegede importsted for at udføre prøveudtagningen. |
| --- | --- |

c)

Det skal være muligt at foretage aflæsning og prøveudtagning på et afskærmet/overdækket område på det udpegede importsted. Det skal være muligt at placere foderstof- og fødevaresendingen under den kompetente myndigheds kontrol efter det udpegede importsted i tilfælde, hvor, efter aftale med den kompetente myndighed, sendingen skal transporteres til et sted i umiddelbar nærhed af det udpegede importsted for at udføre prøveudtagningen.

| d) | Der skal være lagerrum/lagerfaciliteter til rådighed, hvor tilbageholdte foderstof- og fødevaresendinger kan opbevares under de rette betingelser, indtil analyseresultaterne foreligger. |
| --- | --- |

d)

Der skal være lagerrum/lagerfaciliteter til rådighed, hvor tilbageholdte foderstof- og fødevaresendinger kan opbevares under de rette betingelser, indtil analyseresultaterne foreligger.

| e) | Der skal være aflæsningsudstyr og passende prøveudtagningsudstyr til rådighed. |
| --- | --- |

e)

Der skal være aflæsningsudstyr og passende prøveudtagningsudstyr til rådighed.

| f) | Der skal kunne benyttes et offentligt laboratorium til aflatoksinanalyser, idet laboratoriet skal ligge så tæt på, at prøverne kan sendes derhen hurtigt, og dette laboratorium skal kunne udføre analysen inden for en bestemt tidsfrist. |
| --- | --- |

f)

Der skal kunne benyttes et offentligt laboratorium til aflatoksinanalyser, idet laboratoriet skal ligge så tæt på, at prøverne kan sendes derhen hurtigt, og dette laboratorium skal kunne udføre analysen inden for en bestemt tidsfrist.

Medlemsstaterne fører en ajourført liste over de udpegede importsteder og gør listen offentlig tilgængelig. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de udpegede importsteder.

Kommissionen skal angive de nationale links til disse lister på sit websted.

Foderstof- og fødevarevirksomhedslederne sikrer, at foderstof- og fødevaresendingen kan aflæsses, således at der kan udtages repræsentative prøver.

Virksomhedslederen stiller desuden passende prøveudtagningsudstyr til rådighed for den officielle inspektør, når der er tale om særtransporter eller særlig emballage, og det ikke er muligt at udtage repræsentative prøver med det sædvanlige prøveudtagningsudstyr.

Artikel 9

Offentlig kontrol

1.   Al offentlig kontrol, der foretages inden udfyldelse af det fælles importdokument skal finde sted, senest 15 arbejdsdage efter at sendingen frembydes til import og er fysisk klar til prøveudtagning på det udpegede importsted.

2.   Foderstof- og fødevaresendinger kan kun indføres i Unionen gennem det udpegede indgangssted. Den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted foretager dokumentkontrol i forbindelse med hver enkelt sending af foderstoffer og fødevarer bestemt til import til Unionen for at sikre overholdelse af kravene i artikel 4 og 5.

Med henblik på anvendelse af nærværende forordning kan der udpeges indgangssteder, der kun har tilladelse til at udføre dokumentkontrol. I så tilfælde behøver disse udpegede indgangssteder ikke at overholde minimumskravene i artikel 4 i forordning (EF) nr. 669/2009.

3.   Hvis en foderstof- og fødevaresending ikke ledsages af resultaterne af prøveudtagningen og analysen og sundhedscertifikatet, eller hvis resultaterne af prøveudtagningen og analysen eller sundhedscertifikatet ikke overholder forordningens bestemmelser, må sendingen ikke føres ind i Unionen med henblik på import til Unionen og skal sendes tilbage til oprindelseslandet eller destrueres.

4.   Den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted tillader overførsel af sendingen til et udpeget importsted efter at have udført de i stk. 2 omhandlede kontroller med tilfredsstillende resultat. Det originale certifikat, resultaterne af prøveudtagningen og analysen omhandlet i artikel 4 og det fælles importdokument ledsager sendingen under overførslen. Den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted underretter øjeblikkeligt den kompetente myndighed på det udpegede importsted om sendingens afsendelse, og virksomhedslederen underretter den kompetente myndighed på det udpegede importsted om sendingens ankomst mindst én arbejdsdag før sendingens fysiske ankomst. I tilfælde af at virksomhedslederen beslutter at ændre det udpegede importsted, efter at sendingen har forladt det udpegede indgangssted, skal dokumenterne fremvises igen til den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted, så denne kan acceptere og udføre de nødvendige ændringer ved det fælles importdokument, og den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted underretter dernæst de relevante udpegede importsteder om disse ændringer.

5.   Den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted udfører en identitetskontrol og en fysisk kontrol ved at udtage en prøve til analyse for aflatoksin B1 (foderstoffer) eller aflatoksin B1 og samlet aflatoksinforurening (fødevarer) for visse sendinger med en hyppighed fastsat i bilag I til denne forordning før godkendelse til at overgå til fri omsætning i Unionen. Prøveudtagningen gennemføres for foderstoffer i overensstemmelse med bilag I til forordning (EF) nr. 152/2009 og for fødevarer i overensstemmelse med bilag I til forordning (EF) nr. 401/2006.

6.   Når kontrollen er gennemført skal de kompetente myndigheder for de kontroller, den har udført

| a) | udfylde de relevante oplysninger i del II i det fælles importdokument |
| --- | --- |

a)

udfylde de relevante oplysninger i del II i det fælles importdokument

| b) | vedlægge resultaterne af den gennemførte prøveudtagning og analyse |
| --- | --- |

b)

vedlægge resultaterne af den gennemførte prøveudtagning og analyse

| c) | tilvejebringe og udfylde referencenummeret på det fælles importdokument i det fælles importdokument |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe og udfylde referencenummeret på det fælles importdokument i det fælles importdokument

| d) | stemple og underskrive det originale fælles importdokument |
| --- | --- |

d)

stemple og underskrive det originale fælles importdokument

| e) | lave og beholde en kopi af det underskrevne og stemplede fælles importdokument. |
| --- | --- |

e)

lave og beholde en kopi af det underskrevne og stemplede fælles importdokument.

Ved udfyldelsen af det fælles importdokument i henhold til denne forordning henholder den kompetente myndighed sig til vejledningen i bilag III.

7.   Originalen af sundhedscertifikatet som er omhandlet i artikel 5, resultaterne af prøveudtagningen og analysen omhandlet i artikel 4 og det fælles importdokument ledsager sendingen under overførslen, indtil den er overgået til fri omsætning.

Artikel 10

Opdeling af en sending

1.   Sendinger må ikke opdeles, før alle offentlige kontroller er udført, og det fælles importdokument er blevet udfyldt af den kompetente myndighed, jf. artikel 9.

2.   Hvis sendingen efterfølgende opdeles, skal hver del af den ledsages af en bekræftet kopi af det fælles importdokument under transporten, indtil den er overgået til fri omsætning.

Artikel 11

Overgang til fri omsætning

Sendingers overgang til fri omsætning er betinget af, at foderstof- eller fødevarevirksomhedslederen eller dennes repræsentant forelægger toldmyndighederne et (fysisk eller elektronisk) fælles importdokument, som er behørigt udfyldt af den kompetente myndighed, efter at alle offentlige kontroller er udført. Toldmyndighederne godkender kun sendingen til overgang til fri omsætning, hvis den kompetente myndighed har angivet sin positive afgørelse i rubrik II.14 og har sat sin underskrift i rubrik II.21 i det fælles importdokument.

Artikel 12

Manglende overholdelse

Hvis den offentlige kontrol afslører manglende overholdelse af den relevante EU-lovgivning, skal den kompetente myndighed udfylde det fælles importdokuments del III, og der skal træffes foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 19, 20 og 21 i forordning (EF) nr. 882/2004.

Artikel 13

Rapporter

Medlemsstaterne sender hver tredje måned Kommissionen en rapport om alle analyseresultater af de offentlige kontroller af sendinger af foderstoffer og fødevarer i henhold til denne forordning. Rapporten indsendes i den måned, der følger efter hvert kvartal.

Rapporten skal indeholde følgende oplysninger:

| — | antal importerede sendinger |
| --- | --- |

—

antal importerede sendinger

| — | antal sendinger, hvoraf der blev udtaget prøver til analyse |
| --- | --- |

—

antal sendinger, hvoraf der blev udtaget prøver til analyse

| — | resultaterne af den i artikel 9, stk. 5, omhandlede kontrol. |
| --- | --- |

—

resultaterne af den i artikel 9, stk. 5, omhandlede kontrol.

Artikel 14

Omkostninger

Alle omkostninger forbundet med den offentlige kontrol, herunder prøveudtagning, analyse og opbevaring og eventuelle foranstaltninger, der træffes i tilfælde af manglende opfyldelse af kravene, afholdes af foderstof- og fødevarevirksomhedslederne.

Artikel 15

Ophævelse

Forordning (EF) nr. 1152/2009 ophæves hermed.

Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag IV.

Artikel 16

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1152/2009 af 27. november 2009 om indførelse af særlige betingelser for import af visse fødevarer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening og om ophævelse af beslutning 2006/504/EF (EUT L 313 af 28.11.2009, s. 40).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 152/2009 af 27. januar 2009 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af foder (EUT L 54 af 26.2.2009, s. 1).

5

(6)  Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 af 23. februar 2006 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af indholdet af mykotoksiner i fødevarer (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 12).

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 af 31. januar 2013 om særlige betingelser for import af jordnødder fra Ghana og Indien, okra og karryblade fra Indien og vandmelonfrø fra Nigeria og om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 og (EF) nr. 1152/2009 (EUT L 33 af 2.2.2013, s. 2).

7

(8)  Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 af 24. juli 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse og om ændring af beslutning 2006/504/EF (EUT L 194 af 25.7.2009, s. 11).

8

(9)  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).

10

---

BILAG I

Foderstoffer og fødevarer, der er omfattet af bestemmelserne i denne forordning:

| Foderstoffer og fødevarer
  (påtænkt anvendelse) | KN-kode (1) | TARIC-underopdeling | Oprindelsesland eller afsendelsesland | Hyppighed af fysisk kontrol og identitetskontrol (%) ved import |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Paranødder med skal |

Foderstoffer og fødevarer

(påtænkt anvendelse)

KN-kode (1)

TARIC-underopdeling

Oprindelsesland eller afsendelsesland

Hyppighed af fysisk kontrol og identitetskontrol (%) ved import

—

Paranødder med skal

| — | 0801 21 00 |
| --- | --- |

—

Brasilien (BR)

Tilfældig

| — | Blandinger af nødder eller tørrede frugter med indhold af paranødder med skal |
| --- | --- |

—

Blandinger af nødder eller tørrede frugter med indhold af paranødder med skal

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Kina (CN)

20

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Egypten (EG)

20

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

| — | Pistacienødder, med skal |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, med skal

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Iran (IR)

50

| — | Pistacienødder, afskallede |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, afskallede

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende pistacienødder |
| --- | --- |

—

Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende pistacienødder

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | Pistaciemasse |
| --- | --- |

—

Pistaciemasse

| — | ex 2007 10 eller 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 eller 2007 99

| — | Pistacienødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger

| — | 2008 19 13; |
| --- | --- |

—

2008 19 13;

| — | 2008 19 93; |
| --- | --- |

—

2008 19 93;

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | Mel og pulver af pistacienødder |
| --- | --- |

—

Mel og pulver af pistacienødder

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

| — | Tørrede figner |
| --- | --- |

—

Tørrede figner

| — | 0804 20 90 |
| --- | --- |

—

Tyrkiet (TR)

20

| — | Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende figner |
| --- | --- |

—

Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende figner

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | Figenmasse |
| --- | --- |

—

Figenmasse

| — | ex 2007 10 eller 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 eller 2007 99

| — | Figner, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger |
| --- | --- |

—

Figner, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger

| — | ex 2008 99; |
| --- | --- |

—

ex 2008 99;

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

| — | Hasselnødder (Corylus sp.), med skal |
| --- | --- |

—

Hasselnødder (Corylus sp.), med skal

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

Tyrkiet (TR)

Tilfældig

| — | Hasselnødder (Corylus sp.), afskallede |
| --- | --- |

—

Hasselnødder (Corylus sp.), afskallede

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

| — | Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende hasselnødder |
| --- | --- |

—

Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende hasselnødder

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | Hasselnøddemasse |
| --- | --- |

—

Hasselnøddemasse

| — | ex 2007 10 eller 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 eller 2007 99

| — | Hasselnødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger |
| --- | --- |

—

Hasselnødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger

| — | ex 2008 19; |
| --- | --- |

—

ex 2008 19;

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | Mel og pulver af hasselnødder |
| --- | --- |

—

Mel og pulver af hasselnødder

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

| — | Hakkede, skivede og knuste hasselnødder: |
| --- | --- |

—

Hakkede, skivede og knuste hasselnødder:

| — | ex 0802 22 00; 2008 19 |
| --- | --- |

—

ex 0802 22 00; 2008 19

| — | Hasselnøddeolie |
| --- | --- |

—

Hasselnøddeolie

| — | ex 1515 90 99 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

| — | Pistacienødder, med skal |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, med skal

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Tyrkiet (TR)

50

| — | Pistacienødder, afskallede |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, afskallede

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende pistacienødder |
| --- | --- |

—

Blandinger af nødder eller tørrede frugter indeholdende pistacienødder

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | Pistaciemasse |
| --- | --- |

—

Pistaciemasse

| — | ex 2007 10 eller 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 eller 2007 99

| — | Pistacienødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger |
| --- | --- |

—

Pistacienødder, tilberedt eller konserveret, herunder blandinger

| — | 2008 19 13; |
| --- | --- |

—

2008 19 13;

| — | 2008 19 93; |
| --- | --- |

—

2008 19 93;

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | Mel og pulver af pistacienødder |
| --- | --- |

—

Mel og pulver af pistacienødder

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

(Fødevarer)

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Ghana (GH)

50

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

| — | Jordnødder (peanuts), med skal |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), med skal

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Indien (IN)

20

| — | Jordnødder (peanuts), afskallede |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), afskallede

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnøddesmør |
| --- | --- |

—

Jordnøddesmør

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde |
| --- | --- |

—

Jordnødder (peanuts), tilberedt eller konserveret på anden måde

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Foderstoffer og fødevarer)

Vandmelonfrø (egusi, Citrullus lanatus) og deraf afledte produkter

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99;

10

30

50

Nigeria (NG)

50

(Fødevarer)

---

BILAG II

Image

---

BILAG III

Vejledning i udfyldelse af det fælles importdokument (CED) i henhold til denne forordning, i tilfælde af at importerede foderstoffer og fødevarer fra visse tredjelande er forurenet med aflatoksiner

| Generelt | Ved anvendelse af det fælles importdokument (i det følgende benævnt »CED«) i henhold til denne forordning skal »DPE« altid forstås som »udpeget indgangssted« eller »udpeget importsted« som anført i de nærmere oplysninger om hver rubrik. »Kontrolsted« skal altid forstås som »udpeget importsted«.
  Dokumentet udfyldes med blokbogstaver. Der er anført nærmere oplysninger ud for de enkelte rubriknumre. |
| --- | --- |
| Del I | Denne del udfyldes af lederen af foderstof- eller fødevarevirksomheden eller dennes repræsentant, med mindre andet er angivet. |
| Rubrik I.1. | Afsender: Navn og fuldstændig adresse på den fysiske eller juridiske person (foderstof- eller fødevarevirksomhedslederen), som afsender sendingen. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse. |
| Rubrik I.2. | Alle tre felter i denne rubrik udfyldes af myndighederne på det udpegede importsted, jf. artikel 2. I første rubrik anføres CED-referencenummeret. CED-referencenummeret kan udfyldes af myndighederne på det udpegede importsted. I anden og tredje rubrik anføres henholdsvis navnet på det udpegede importsted og dets nummer. |
| Rubrik I.3. | Modtager: Navn og fuldstændig adresse på den fysiske eller juridiske person (foderstof- eller fødevarevirksomhedslederen), som sendingen sendes til. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse. |
| Rubrik I.4. | Den person, der har ansvaret for sendingen (herunder agent, klarerer eller leder af foderstof- eller fødevarevirksomhed): Navn og fuldstændig adresse på den person, der har ansvaret for sendingen, når den frembydes på DPE, og som foretager de nødvendige anmeldelser til de kompetente myndigheder på importørens vegne. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse. |
| Rubrik I.5. | Oprindelsesland: Det land, hvori varen har sin oprindelse, er dyrket, høstet eller fremstillet. |
| Rubrik I.6. | Afsendelsesland: Det land, hvor sendingen blev anbragt i det endelige transportmiddel med henblik på transport til Unionen. |
| Rubrik I.7. | Importør: Navn og fuldstændig adresse. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse. |
| Rubrik I.8. | Bestemmelsessted: Leveringsadresse i Unionen. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse. |
| Rubrik I.9. | Ankomst til DPE (forventet dato): Angiv den dato, hvor sendingen forventes at ankomme til DPE. |
| Rubrik I.10. | Dokumenter: Angiv udstedelsesdato og nummer på officielle dokumenter, der eventuelt ledsager sendingen. |
| Rubrik I.11. | Transportmidler: Sæt kryds i rubrikken ud for ankomsttransportmidlet.
  Identifikation: Der gives udførlige oplysninger om transportmidlet: For fly angives rutenummer. For skibe angives skibsnavn. For lastbiler angives registreringsnummerpladen på denne og på en eventuel anhænger. For tog angives togets og godsvognens nummer.
  Dokumentreference: Luftfragtbrevsnummer, konnossementnummer eller handelsnummer for tog eller lastbil. |
| Rubrik I.12. | Varebeskrivelse: Udførlig beskrivelse af varen under anvendelse af terminologien i artikel 1. |
| Rubrik I.13. | Varekode: Anvend identifikationskoden for varen som angivet i bilag I (herunder Taric-underopdelingen, hvis det er relevant). |
| Rubrik I.14. | Bruttovægt: Samlet vægt i kg eller ton. Bruttovægten defineres som produkternes samlede masse inklusive al emballage, dog ikke transportcontainere og andet transportmateriel.
  Nettovægt: Det faktiske produkts vægt i kg eller ton uden emballage. Nettovægten defineres som produkternes masse uden container eller emballage. |
| Rubrik I.15. | Antal kolli: Angiv antal kolli i partiet. |
| Rubrik I.16. | Temperatur: Der sættes kryds ved den relevante type transporttemperatur/opbevaringstemperatur. |
| Rubrik I.17. | Emballagetype: Angiv emballagetype for produkterne. |
| Rubrik I.18. | Vare bestemt til: Afkryds den relevante rubrik, afhængigt af om varen er beregnet til konsum uden forudgående sortering eller anden fysisk behandling (i dette tilfælde afkrydses rubrikken »konsum«) eller om den er beregnet til konsum efter en sådan behandling (i så fald afkrydses »videreforarbejdning«) eller er beregnet til »foderstoffer« (i så fald afkrydses »foderstoffer«). |
| Rubrik I.19. | Plombe nr. og container nr.: Alle plombe- og containernumre oplyses, hvis det er relevant. |
| Rubrik I.20. | Overførsel til kontrolsted: Hvis sendingen er beregnet til import (jf. rubrik I.22), og lederen benytter muligheden for at have identifikationen og den fysiske kontrol gennemført ved et specifikt udpeget importsted, sættes der kryds i rubrikken, og det udpegede importsted angives |
| Rubrik I.21. | Ikke relevant. |
| Rubrik I.22. | Ved import: Denne rubrik afkrydses, såfremt sendingen er bestemt til import. |
| Rubrik I.23. | Ikke relevant. |
| Rubrik I.24. | Transportmiddel til kontrolsted: Sæt kryds ved det transportmiddel, der anvendes til overførsel til det udpegede importsted. |
| Del II | Denne del udfyldes af den kompetente myndighed |
| Generelt | Rubrik II.1 udfyldes af den kompetente myndighed for det udpegede importsted. Rubrik II.2 til II.9 undtagen rubrik II.4 udfyldes af toldmyndighederne eller af dokumentkontrollens kompetente myndigheder. Rubrik II.10 til II.21 udfyldes af de kompetente myndigheder for det udpegede importsted. |
| Rubrik II.1. | CED-referencenr.: Brug samme CED-referencenummer som i rubrik I.2. |
| Rubrik II.2. | Tolddokumentreference: Til toldmyndighedernes brug. |
| Rubrik II.3. | Dokumentkontrol: Skal udfyldes for alle sendinger. |
| Rubrik II.4. | Sendingen udtaget til fysisk kontrol: Ikke relevant i forbindelse med denne forordning. |
| Rubrik II.5. | KAN GODKENDES til overførsel: Hvis sendingen godkendes til overførsel til et udpeget importsted efter en tilfredsstillende dokumentkontrol, sætter den kompetente myndighed på DPE kryds i denne rubrik og angiver, til hvilket udpeget importsted sendingen kan overføres med henblik på fysisk kontrol (jf. de oplysninger, der er givet i rubrik I.20):
  Videre transport er ikke relevant for denne forordning. |
| Rubrik II.6. | KAN IKKE GODKENDES: Hvis sendingen ikke godkendes til overførsel til et udpeget importsted som følge af et utilfredsstillende resultat af dokumentkontrollen, sætter den kompetente myndighed på DPE kryds i denne rubrik og angiver tydeligt, hvilken foranstaltning der skal træffes, hvis sendingen afvises. Adressen på virksomheden på bestemmelsesstedet i tilfælde af »genudførsel«, »destruktion«, »forarbejdning« og »anvendelse til andre formål« angives i rubrik II.7. |
| Rubrik II.7. | Oplysninger om kontrollerede destinationer (II.6): Anfør i givet fald godkendelsesnummer og adresse (eller skibsnavn og havn) for alle destinationer, hvor yderligere kontrol af sendingen er påkrævet, afhængigt af oplysningerne i rubrik II.6, »genudførsel«, »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«. |
| Rubrik II.8. | Fuld identifikation af DPE og officielt stempel: I denne rubrik anføres DPE's fulde identifikation og stedets kompetente myndigheds officielle stempel. |
| Rubrik II.9. | Officiel inspektør: Underskrift af den embedsmand, der er ansvarlig for den kompetente myndighed på DPE. |
| Rubrik II.10. | Ikke relevant. |
| Rubrik II.11. | Identitetskontrol: Sæt kryds i de relevante rubrikker, så det fremgår, om identitetskontrollen er blevet udført og med hvilket resultat. |
| Rubrik II.12. | Fysisk kontrol: Resultatet af den fysiske kontrol anføres i denne rubrik, såfremt den fysiske kontrol har fundet sted. |
| Rubrik II.13. | Laboratorieundersøgelser: Sæt kryds i den relevante rubrik, så det fremgår, om sendingen er udtaget til prøve og analyse.
  Undersøgt for: Anfør, hvilke stoffer (aflatoksin B1 og/eller den samlede aflatoksinforurening) der er undersøgt for, og hvilken analysemetode der er anvendt til laboratorieundersøgelsen.
  Resultater: Angiv resultatet af laboratorieundersøgelsen ved at sætte kryds i den relevante rubrik. |
| Rubrik II.14. | KAN GODKENDES til overgang til fri omsætning: Sæt kryds i denne rubrik, hvis sendingen kan overgå til fri omsætning i Unionen.
  Sæt kryds i en af rubrikkerne (»konsum«, »videreforarbejdning«, »foderstoffer« eller »andet«) for at angive varens videre anvendelse. |
| Rubrik II.15. | Ikke relevant. |
| Rubrik II.16. | KAN IKKE GODKENDES: Sæt kryds i denne rubrik, hvis sendingen afvises som følge af et utilfredsstillende resultat af identitetskontrollen eller den fysiske kontrol.
  Angiv tydeligt, hvilken foranstaltning der i så fald skal træffes, ved at sætte kryds i en af rubrikkerne (»genudførsel«, »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«). Adressen på bestemmelsesvirksomheden anføres i rubrik II.18. |
| Rubrik II.17. | Årsag til afvisning: Der sættes kryds i den relevante rubrik. Der kan i givet fald tilføjes relevante oplysninger i denne rubrik. |
| Rubrik II.18. | Oplysninger om kontrollerede destinationer (II.16): Anfør i givet fald godkendelsesnummer og adresse (eller skibsnavn og havn) for alle destinationer, hvor yderligere kontrol af sendingen er påkrævet, afhængigt af oplysningerne i rubrik II.16. |
| Rubrik II.19. | Sending genplomberet: Denne rubrik benyttes, når den oprindelige plombe, der er registreret for en sending, ødelægges ved åbning af containeren. Der skal føres en konsolideret liste over alle plomber, som er brugt til dette formål. |
| Rubrik II.20. | Fuld identifikation af DPE/kontrolsted og officielt stempel: Det udpegede importsteds fulde identifikation og det officielle stempel for den kompetente myndighed på det udpegede importsted. |
| Rubrik II.21. | Officiel inspektør: Her anfører den embedsmand, der er ansvarlig for den kompetente myndighed på det udpegede importsted, sit navn (skrevet med blokbogstaver), udstedelsesdatoen og sin underskrift. |
| Del III | Denne del udfyldes af den kompetente myndighed |
| Rubrik III.1. | Oplysninger om genudførsel: Den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted eller på det udpegede importsted angiver her det anvendte transportmiddel, dets identifikation, bestemmelsesland og genudførselsdato, så snart disse kendes. |
| Rubrik III.2. | Opfølgning: Angiv den enhed under den lokale kompetente myndighed, der er tilsynsansvarlig i tilfælde af sendingens »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«. Den pågældende kompetente myndighed skal her anføre, om sendingen er ankommet, og om den er i overensstemmelse med angivelserne. |
| Rubrik III.3. | Officiel inspektør: Den embedsmand, der er ansvarlig for den kompetente myndighed på det udpegede importsted, sætter sin underskrift her i tilfælde af sendingens »genudførsel«. Den embedsmand, der er ansvarlig for den lokale kompetente myndighed, sætter sin underskrift her i tilfælde af sendingens »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«. |

Generelt

Ved anvendelse af det fælles importdokument (i det følgende benævnt »CED«) i henhold til denne forordning skal »DPE« altid forstås som »udpeget indgangssted« eller »udpeget importsted« som anført i de nærmere oplysninger om hver rubrik. »Kontrolsted« skal altid forstås som »udpeget importsted«.

Dokumentet udfyldes med blokbogstaver. Der er anført nærmere oplysninger ud for de enkelte rubriknumre.

Del I

Denne del udfyldes af lederen af foderstof- eller fødevarevirksomheden eller dennes repræsentant, med mindre andet er angivet.

Rubrik I.1.

Afsender: Navn og fuldstændig adresse på den fysiske eller juridiske person (foderstof- eller fødevarevirksomhedslederen), som afsender sendingen. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse.

Rubrik I.2.

Alle tre felter i denne rubrik udfyldes af myndighederne på det udpegede importsted, jf. artikel 2. I første rubrik anføres CED-referencenummeret. CED-referencenummeret kan udfyldes af myndighederne på det udpegede importsted. I anden og tredje rubrik anføres henholdsvis navnet på det udpegede importsted og dets nummer.

Rubrik I.3.

Modtager: Navn og fuldstændig adresse på den fysiske eller juridiske person (foderstof- eller fødevarevirksomhedslederen), som sendingen sendes til. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse.

Rubrik I.4.

Den person, der har ansvaret for sendingen (herunder agent, klarerer eller leder af foderstof- eller fødevarevirksomhed): Navn og fuldstændig adresse på den person, der har ansvaret for sendingen, når den frembydes på DPE, og som foretager de nødvendige anmeldelser til de kompetente myndigheder på importørens vegne. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse.

Rubrik I.5.

Oprindelsesland: Det land, hvori varen har sin oprindelse, er dyrket, høstet eller fremstillet.

Rubrik I.6.

Afsendelsesland: Det land, hvor sendingen blev anbragt i det endelige transportmiddel med henblik på transport til Unionen.

Rubrik I.7.

Importør: Navn og fuldstændig adresse. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse.

Rubrik I.8.

Bestemmelsessted: Leveringsadresse i Unionen. Det anbefales at oplyse telefon- og faxnummer eller e-mailadresse.

Rubrik I.9.

Ankomst til DPE (forventet dato): Angiv den dato, hvor sendingen forventes at ankomme til DPE.

Rubrik I.10.

Dokumenter: Angiv udstedelsesdato og nummer på officielle dokumenter, der eventuelt ledsager sendingen.

Rubrik I.11.

Transportmidler: Sæt kryds i rubrikken ud for ankomsttransportmidlet.

Identifikation: Der gives udførlige oplysninger om transportmidlet: For fly angives rutenummer. For skibe angives skibsnavn. For lastbiler angives registreringsnummerpladen på denne og på en eventuel anhænger. For tog angives togets og godsvognens nummer.

Dokumentreference: Luftfragtbrevsnummer, konnossementnummer eller handelsnummer for tog eller lastbil.

Rubrik I.12.

Varebeskrivelse: Udførlig beskrivelse af varen under anvendelse af terminologien i artikel 1.

Rubrik I.13.

Varekode: Anvend identifikationskoden for varen som angivet i bilag I (herunder Taric-underopdelingen, hvis det er relevant).

Rubrik I.14.

Bruttovægt: Samlet vægt i kg eller ton. Bruttovægten defineres som produkternes samlede masse inklusive al emballage, dog ikke transportcontainere og andet transportmateriel.

Nettovægt: Det faktiske produkts vægt i kg eller ton uden emballage. Nettovægten defineres som produkternes masse uden container eller emballage.

Rubrik I.15.

Antal kolli: Angiv antal kolli i partiet.

Rubrik I.16.

Temperatur: Der sættes kryds ved den relevante type transporttemperatur/opbevaringstemperatur.

Rubrik I.17.

Emballagetype: Angiv emballagetype for produkterne.

Rubrik I.18.

Vare bestemt til: Afkryds den relevante rubrik, afhængigt af om varen er beregnet til konsum uden forudgående sortering eller anden fysisk behandling (i dette tilfælde afkrydses rubrikken »konsum«) eller om den er beregnet til konsum efter en sådan behandling (i så fald afkrydses »videreforarbejdning«) eller er beregnet til »foderstoffer« (i så fald afkrydses »foderstoffer«).

Rubrik I.19.

Plombe nr. og container nr.: Alle plombe- og containernumre oplyses, hvis det er relevant.

Rubrik I.20.

Overførsel til kontrolsted: Hvis sendingen er beregnet til import (jf. rubrik I.22), og lederen benytter muligheden for at have identifikationen og den fysiske kontrol gennemført ved et specifikt udpeget importsted, sættes der kryds i rubrikken, og det udpegede importsted angives

Rubrik I.21.

Ikke relevant.

Rubrik I.22.

Ved import: Denne rubrik afkrydses, såfremt sendingen er bestemt til import.

Rubrik I.23.

Ikke relevant.

Rubrik I.24.

Transportmiddel til kontrolsted: Sæt kryds ved det transportmiddel, der anvendes til overførsel til det udpegede importsted.

Del II

Denne del udfyldes af den kompetente myndighed

Generelt

Rubrik II.1 udfyldes af den kompetente myndighed for det udpegede importsted. Rubrik II.2 til II.9 undtagen rubrik II.4 udfyldes af toldmyndighederne eller af dokumentkontrollens kompetente myndigheder. Rubrik II.10 til II.21 udfyldes af de kompetente myndigheder for det udpegede importsted.

Rubrik II.1.

CED-referencenr.: Brug samme CED-referencenummer som i rubrik I.2.

Rubrik II.2.

Tolddokumentreference: Til toldmyndighedernes brug.

Rubrik II.3.

Dokumentkontrol: Skal udfyldes for alle sendinger.

Rubrik II.4.

Sendingen udtaget til fysisk kontrol: Ikke relevant i forbindelse med denne forordning.

Rubrik II.5.

KAN GODKENDES til overførsel: Hvis sendingen godkendes til overførsel til et udpeget importsted efter en tilfredsstillende dokumentkontrol, sætter den kompetente myndighed på DPE kryds i denne rubrik og angiver, til hvilket udpeget importsted sendingen kan overføres med henblik på fysisk kontrol (jf. de oplysninger, der er givet i rubrik I.20):

Videre transport er ikke relevant for denne forordning.

Rubrik II.6.

KAN IKKE GODKENDES: Hvis sendingen ikke godkendes til overførsel til et udpeget importsted som følge af et utilfredsstillende resultat af dokumentkontrollen, sætter den kompetente myndighed på DPE kryds i denne rubrik og angiver tydeligt, hvilken foranstaltning der skal træffes, hvis sendingen afvises. Adressen på virksomheden på bestemmelsesstedet i tilfælde af »genudførsel«, »destruktion«, »forarbejdning« og »anvendelse til andre formål« angives i rubrik II.7.

Rubrik II.7.

Oplysninger om kontrollerede destinationer (II.6): Anfør i givet fald godkendelsesnummer og adresse (eller skibsnavn og havn) for alle destinationer, hvor yderligere kontrol af sendingen er påkrævet, afhængigt af oplysningerne i rubrik II.6, »genudførsel«, »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«.

Rubrik II.8.

Fuld identifikation af DPE og officielt stempel: I denne rubrik anføres DPE's fulde identifikation og stedets kompetente myndigheds officielle stempel.

Rubrik II.9.

Officiel inspektør: Underskrift af den embedsmand, der er ansvarlig for den kompetente myndighed på DPE.

Rubrik II.10.

Ikke relevant.

Rubrik II.11.

Identitetskontrol: Sæt kryds i de relevante rubrikker, så det fremgår, om identitetskontrollen er blevet udført og med hvilket resultat.

Rubrik II.12.

Fysisk kontrol: Resultatet af den fysiske kontrol anføres i denne rubrik, såfremt den fysiske kontrol har fundet sted.

Rubrik II.13.

Laboratorieundersøgelser: Sæt kryds i den relevante rubrik, så det fremgår, om sendingen er udtaget til prøve og analyse.

Undersøgt for: Anfør, hvilke stoffer (aflatoksin B1 og/eller den samlede aflatoksinforurening) der er undersøgt for, og hvilken analysemetode der er anvendt til laboratorieundersøgelsen.

Resultater: Angiv resultatet af laboratorieundersøgelsen ved at sætte kryds i den relevante rubrik.

Rubrik II.14.

KAN GODKENDES til overgang til fri omsætning: Sæt kryds i denne rubrik, hvis sendingen kan overgå til fri omsætning i Unionen.

Sæt kryds i en af rubrikkerne (»konsum«, »videreforarbejdning«, »foderstoffer« eller »andet«) for at angive varens videre anvendelse.

Rubrik II.15.

Ikke relevant.

Rubrik II.16.

KAN IKKE GODKENDES: Sæt kryds i denne rubrik, hvis sendingen afvises som følge af et utilfredsstillende resultat af identitetskontrollen eller den fysiske kontrol.

Angiv tydeligt, hvilken foranstaltning der i så fald skal træffes, ved at sætte kryds i en af rubrikkerne (»genudførsel«, »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«). Adressen på bestemmelsesvirksomheden anføres i rubrik II.18.

Rubrik II.17.

Årsag til afvisning: Der sættes kryds i den relevante rubrik. Der kan i givet fald tilføjes relevante oplysninger i denne rubrik.

Rubrik II.18.

Oplysninger om kontrollerede destinationer (II.16): Anfør i givet fald godkendelsesnummer og adresse (eller skibsnavn og havn) for alle destinationer, hvor yderligere kontrol af sendingen er påkrævet, afhængigt af oplysningerne i rubrik II.16.

Rubrik II.19.

Sending genplomberet: Denne rubrik benyttes, når den oprindelige plombe, der er registreret for en sending, ødelægges ved åbning af containeren. Der skal føres en konsolideret liste over alle plomber, som er brugt til dette formål.

Rubrik II.20.

Fuld identifikation af DPE/kontrolsted og officielt stempel: Det udpegede importsteds fulde identifikation og det officielle stempel for den kompetente myndighed på det udpegede importsted.

Rubrik II.21.

Officiel inspektør: Her anfører den embedsmand, der er ansvarlig for den kompetente myndighed på det udpegede importsted, sit navn (skrevet med blokbogstaver), udstedelsesdatoen og sin underskrift.

Del III

Denne del udfyldes af den kompetente myndighed

Rubrik III.1.

Oplysninger om genudførsel: Den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted eller på det udpegede importsted angiver her det anvendte transportmiddel, dets identifikation, bestemmelsesland og genudførselsdato, så snart disse kendes.

Rubrik III.2.

Opfølgning: Angiv den enhed under den lokale kompetente myndighed, der er tilsynsansvarlig i tilfælde af sendingens »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«. Den pågældende kompetente myndighed skal her anføre, om sendingen er ankommet, og om den er i overensstemmelse med angivelserne.

Rubrik III.3.

Officiel inspektør: Den embedsmand, der er ansvarlig for den kompetente myndighed på det udpegede importsted, sætter sin underskrift her i tilfælde af sendingens »genudførsel«. Den embedsmand, der er ansvarlig for den lokale kompetente myndighed, sætter sin underskrift her i tilfælde af sendingens »destruktion«, »forarbejdning« eller »anvendelse til andre formål«.

---

BILAG IV

Sammenligningstabel omhandlet i artikel 15

| Forordning (EF) nr. 1152/2009 | Nærværende forordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 og bilag I |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4, stk. 1 | Artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 1 og 2 |
| Artikel 4, stk. 2 | Artikel 5, stk. 3 |
| Artikel 4, stk. 3 | Artikel 5, stk. 4 |
| Artikel 4, stk. 4 | Artikel 4, stk. 2 |
| Artikel 4, stk. 5 | Artikel 6 |
| Artikel 5 | Artikel 7 |
| Artikel 6 | Artikel 8 |
| Artikel 7, stk. 1 | Artikel 9, stk. 1 |
| Artikel 7, stk. 2 | Artikel 9, stk. 2 og 3 |
| Artikel 7, stk. 3 | Artikel 9, stk. 4 |
| Artikel 7, stk. 4 | Artikel 9, stk. 5 |
| Artikel 7, stk. 5 | Bilag I |
| Artikel 7, stk. 6 | Artikel 9, stk. 6 |
| Artikel 7, stk. 7 | Artikel 9, stk. 7 |
| Artikel 7, stk. 8 | Artikel 11 |
| Artikel 7, stk. 9 | Artikel 13 |
| Artikel 8 | Artikel 10 |
| Artikel 9 | — |
| Artikel 10 | Artikel 14 |
| Artikel 11 | Artikel 15 |
| Artikel 12 | — |
| Artikel 13 | Artikel 16 |
| Bilag I | Bilag II |
| Bilag II | Bilag III |

Forordning (EF) nr. 1152/2009

Nærværende forordning

Artikel 1

Artikel 1 og bilag I

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4, stk. 1

Artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 1 og 2

Artikel 4, stk. 2

Artikel 5, stk. 3

Artikel 4, stk. 3

Artikel 5, stk. 4

Artikel 4, stk. 4

Artikel 4, stk. 2

Artikel 4, stk. 5

Artikel 6

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8

Artikel 7, stk. 1

Artikel 9, stk. 1

Artikel 7, stk. 2

Artikel 9, stk. 2 og 3

Artikel 7, stk. 3

Artikel 9, stk. 4

Artikel 7, stk. 4

Artikel 9, stk. 5

Artikel 7, stk. 5

Bilag I

Artikel 7, stk. 6

Artikel 9, stk. 6

Artikel 7, stk. 7

Artikel 9, stk. 7

Artikel 7, stk. 8

Artikel 11

Artikel 7, stk. 9

Artikel 13

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9

—

Artikel 10

Artikel 14

Artikel 11

Artikel 15

Artikel 12

—

Artikel 13

Artikel 16

Bilag I

Bilag II

Bilag II

Bilag III

---

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/20

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 885/2014

af 13. august 2014

om særlige betingelser for import af okra og karryblade fra Indien og om ophævelse af gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (1), særlig artikel 53, stk. 1, litra b), nr. ii,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (2), særlig artikel 15, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 kan der vedtages relevante EU-beredskabsforanstaltninger for foder og fødevarer, der er importeret fra et tredjeland, for at beskytte menneskers sundhed, dyresundheden og miljøet, hvis denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne hver for sig. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 kan der vedtages relevante EU-beredskabsforanstaltninger for foder og fødevarer, der er importeret fra et tredjeland, for at beskytte menneskers sundhed, dyresundheden og miljøet, hvis denne risiko ikke kan styres på tilfredsstillende vis ved hjælp af de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne hver for sig.

| (2) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (3) etableres der en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 (3) etableres der en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse.

| (3) | Der er bl.a. blevet indført en øget hyppighed af de offentlige kontroller af importen i over to år af karryblade og i næsten to år af okra fra Indien, for så vidt angår pesticidrester. |
| --- | --- |

(3)

Der er bl.a. blevet indført en øget hyppighed af de offentlige kontroller af importen i over to år af karryblade og i næsten to år af okra fra Indien, for så vidt angår pesticidrester.

| (4) | Resultaterne fra den øgede hyppighed af kontroller viser en fortsat høj frekvens af manglende overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i EU-lovgivningen, og flere gange er der blevet observeret meget høje niveauer. Disse resultater dokumenterer, at import af disse fødevarer udgør en sundhedsrisiko for mennesker. Der kunne ikke konstateres nogen forbedring af situationen efter denne periode med øget hyppighed af kontrollerne ved EU's grænser. Der blev desuden ikke modtaget nogen konkret og tilfredsstillende handlingsplan med henblik på at rette op på fejl og mangler i produktions- og kontrolsystemerne fra de indiske myndigheder trods udtrykkelig anmodning fra Europa-Kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Resultaterne fra den øgede hyppighed af kontroller viser en fortsat høj frekvens af manglende overholdelse af maksimalgrænseværdierne for pesticidrester i EU-lovgivningen, og flere gange er der blevet observeret meget høje niveauer. Disse resultater dokumenterer, at import af disse fødevarer udgør en sundhedsrisiko for mennesker. Der kunne ikke konstateres nogen forbedring af situationen efter denne periode med øget hyppighed af kontrollerne ved EU's grænser. Der blev desuden ikke modtaget nogen konkret og tilfredsstillende handlingsplan med henblik på at rette op på fejl og mangler i produktions- og kontrolsystemerne fra de indiske myndigheder trods udtrykkelig anmodning fra Europa-Kommissionen.

| (5) | For at beskytte menneskers sundhed i Unionen bør der derfor indføres yderligere garantier i forbindelse med disse fødevarer fra Indien. Derfor blev det ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 (4) bestemt, at alle sendinger af karryblade og okra fra Indien derfor bør ledsages af et certifikat, som bekræfter, at der er foretaget prøveudtagning og analyse af produkterne for tilstedeværelsen af restkoncentrationer af pesticider, og at det er blevet konstateret, at de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

(5)

For at beskytte menneskers sundhed i Unionen bør der derfor indføres yderligere garantier i forbindelse med disse fødevarer fra Indien. Derfor blev det ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 (4) bestemt, at alle sendinger af karryblade og okra fra Indien derfor bør ledsages af et certifikat, som bekræfter, at der er foretaget prøveudtagning og analyse af produkterne for tilstedeværelsen af restkoncentrationer af pesticider, og at det er blevet konstateret, at de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

| (6) | For at sikre en effektiv tilrettelæggelse af kontrollen ved importen og en vis grad af ensartethed på EU-plan for indholdet af aflatoksiner i visse foderstoffer og fødevarer fra tredjelande, vil det være hensigtsmæssigt at samle alle foderstoffer og fødevarer fra tredjelande, der er underlagt særlige betingelser grundet indholdet af aflatoksiner, i en enkelt forordning. Derfor bør bestemmelserne vedrørende jordnødder fra Indien og Ghana og vandmelonfrø fra Nigeria integreres i en enkelt forordning med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1152/2009 (5). |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en effektiv tilrettelæggelse af kontrollen ved importen og en vis grad af ensartethed på EU-plan for indholdet af aflatoksiner i visse foderstoffer og fødevarer fra tredjelande, vil det være hensigtsmæssigt at samle alle foderstoffer og fødevarer fra tredjelande, der er underlagt særlige betingelser grundet indholdet af aflatoksiner, i en enkelt forordning. Derfor bør bestemmelserne vedrørende jordnødder fra Indien og Ghana og vandmelonfrø fra Nigeria integreres i en enkelt forordning med bestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1152/2009 (5).

| (7) | For at sikre en effektiv tilrettelæggelse af kontrollen ved importen og en vis grad af ensartethed på EU-plan bør der i nærværende forordning fastsættes kontrolprocedurer for den fysiske kontrol af pesticidrester på karryblade og okra fra Indien, som svarer til de gældende foranstaltninger i forordning (EF) nr. 669/2009. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre en effektiv tilrettelæggelse af kontrollen ved importen og en vis grad af ensartethed på EU-plan bør der i nærværende forordning fastsættes kontrolprocedurer for den fysiske kontrol af pesticidrester på karryblade og okra fra Indien, som svarer til de gældende foranstaltninger i forordning (EF) nr. 669/2009.

| (8) | Prøveudtagning og analyse af sendinger bør ske i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning. Maksimalgrænseværdierne for pesticidrester er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (6). Bestemmelserne for udtagning af prøver til offentlig kontrol af pesticidrester er fastsat ved Kommissionens direktiv 2002/63/EF (7). |
| --- | --- |

(8)

Prøveudtagning og analyse af sendinger bør ske i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning. Maksimalgrænseværdierne for pesticidrester er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (6). Bestemmelserne for udtagning af prøver til offentlig kontrol af pesticidrester er fastsat ved Kommissionens direktiv 2002/63/EF (7).

| (9) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Anvendelsesområde

1.   Denne forordning anvendes på sendinger af følgende fødevarer, der henhører under de KN-koder og Taric-underopdelinger, som er fastsat i bilag I:

| a) | Okra (fødevarer, friske og frosne) med oprindelse i eller afsendt fra Indien |
| --- | --- |

a)

Okra (fødevarer, friske og frosne) med oprindelse i eller afsendt fra Indien

| b) | Karryblade (fødevarer, friske urter) med oprindelse i eller afsendt fra Indien. |
| --- | --- |

b)

Karryblade (fødevarer, friske urter) med oprindelse i eller afsendt fra Indien.

2.   Denne forordning finder også anvendelse på sammensatte fødevarer, der indeholder de i stk. 1 omhandlede fødevarer i en mængde på over 20 %.

3.   Denne forordning finder ikke anvendelse på sendinger af fødevarer, der er omhandlet i stk. 1 og 2, og som udelukkende er bestemt til en privatpersons eget forbrug eller anvendelse. I tilfælde af tvivl ligger bevisbyrden hos modtageren af sendingen.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning anvendes definitionerne i artikel 2 og 3 i forordning (EF) nr. 178/2002, artikel 2 i forordning (EF) nr. 882/2004 og artikel 3 i forordning (EF) nr. 669/2009.

Ved anvendelsen af denne forordning svarer en sending til et parti som omhandlet i direktiv 2002/63/EF.

Artikel 3

Import til Unionen

Sendinger af fødevarer, jf. artikel 1, stk. 1 og 2, kan kun importeres til Unionen i overensstemmelse med procedurerne i denne forordning.

Sendinger af sådanne fødevarer kan kun føres ind i Unionen via det udpegede indgangssted.

Artikel 4

Resultater af prøveudtagning og analyse

1.   Sendinger af de fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 og 2, ledsages af resultater af prøveudtagning og analyse foretaget af de kompetente myndigheder i oprindelseslandet eller det land, hvor sendingen er afsendt fra, hvis det ikke er det samme som oprindelseslandet, for at sikre overholdelsen af EU-lovgivningen om maksimalgrænseværdierne for pesticidrester for de fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) og b), herunder sammensatte fødevarer, der indeholder sådanne fødevarer i en mængde på over 20 %.

2.   Den prøveudtagning, der er omhandlet i stk. 1, foretages i overensstemmelse med direktiv 2002/63/EF for pesticidrester.

Artikel 5

Sundhedscertifikat

1.   Sendingerne ledsages også af et sundhedscertifikat, jf. modellen i bilag II.

2.   Sundhedscertifikatet udfyldes, underskrives og bekræftes af en bemyndiget repræsentant for den kompetente myndighed i oprindelseslandet eller den kompetente myndighed i det land, hvor sendingen afsendes fra, hvis det ikke er det samme som oprindelseslandet.

3.   Sundhedscertifikatet udfærdiges på det officielle sprog, eller på et af de officielle sprog, i den medlemsstat, hvor det udpegede indgangssted findes. En medlemsstat kan dog vælge at acceptere sundhedscertifikater, der udfærdiges på et andet officielt EU-sprog.

4.   Sundhedscertifikatet er kun gyldigt i fire måneder fra udstedelsesdatoen.

Artikel 6

Identifikation

Hver enkelt sending af de fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 og 2, identificeres med en identifikationskode, der svarer til den identifikationskode, som er anført på resultaterne af den prøveudtagning og analyse, der er omhandlet i artikel 4, og det sundhedscertifikat, som er omhandlet i artikel 5. Hver enkelt pose eller anden emballagetype i sendingen identificeres med denne identifikationskode.

Artikel 7

Forhåndsmeddelelse om sendinger

1.   Fødevarevirksomhedslederne eller deres repræsentanter giver forhåndsmeddelelse om dato og tidspunkt for den forventede fysiske ankomst af de sendinger med fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 og 2, til de kompetente myndigheder på det udpegede indgangssted samt om sendingens art.

2.   I forbindelse med forhåndsmeddelelsen udfylder de del I i det fælles importdokument og sender det til den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted mindst en arbejdsdag forud for sendingens fysiske ankomst.

3.   Ved udfyldelsen af det fælles importdokument i henhold til denne forordning henholder fødevarevirksomhedslederne sig for de fødevarer, som er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) og b), i nærværende forordning, herunder sammensatte fødevarer, der indeholder sådanne fødevarer i en mængde på over 20 %, til vejledningen i udfyldelse af det fælles importdokument i bilag II til forordning (EF) nr. 669/2009.

Artikel 8

Offentlig kontrol

1.   Den kompetente myndighed på det udpegede indgangssted foretager dokumentkontrol i forbindelse med hver enkelt sending af fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 og 2, for at sikre overholdelse af kravene i artikel 4 og 5.

2.   Identitetskontrol og fysisk kontrol af de fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) og b), og de sammensatte fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nærværende forordning, foretages i overensstemmelse med artikel 8, 9 og 19 i forordning (EF) nr. 669/2009 med den hyppighed, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

3.   Når kontrollen er gennemført, skal de kompetente myndigheder

| a) | udfylde de relevante oplysninger i del II i det fælles importdokument |
| --- | --- |

a)

udfylde de relevante oplysninger i del II i det fælles importdokument

| b) | vedlægge resultaterne af prøveudtagning og analyse foretaget i overensstemmelse med stk. 2 i denne artikel |
| --- | --- |

b)

vedlægge resultaterne af prøveudtagning og analyse foretaget i overensstemmelse med stk. 2 i denne artikel

| c) | tilvejebringe og udfylde referencenummeret på det fælles importdokument i det fælles importdokument |
| --- | --- |

c)

tilvejebringe og udfylde referencenummeret på det fælles importdokument i det fælles importdokument

| d) | stemple og underskrive det originale fælles importdokument |
| --- | --- |

d)

stemple og underskrive det originale fælles importdokument

| e) | lave og beholde en kopi af det underskrevne og stemplede fælles importdokument. |
| --- | --- |

e)

lave og beholde en kopi af det underskrevne og stemplede fælles importdokument.

4.   Det originale fælles importdokument og det originale sundhedscertifikat ledsaget af resultater af prøveudtagning og analyse, som omhandlet i artikel 4, ledsager sendingen under transporten, indtil den er overgået til fri omsætning. For så vidt angår fødevarer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1 og 2, udstedes der i tilfælde af tilladelse til videre transport af sendingen, indtil resultaterne af den fysiske kontrol foreligger, en attesteret kopi af det originale fælles importdokument til det formål.

Artikel 9

Opdeling af en sending

1.   Sendinger må ikke opdeles, før alle offentlige kontroller er udført, og det fælles importdokument er blevet udfyldt af de kompetente myndigheder, jf. artikel 8.

2.   Hvis sendingen efterfølgende opdeles, skal hver del af den ledsages af en bekræftet kopi af det fælles importdokument under transporten, indtil den er overgået til fri omsætning.

Artikel 10

Overgang til fri omsætning

Sendingers overgang til fri omsætning er betinget af, at fødevarevirksomhedslederne eller deres repræsentanter forelægger toldmyndighederne et (fysisk eller elektronisk) fælles importdokument, som er behørigt udfyldt af den kompetente myndighed, efter at alle offentlige kontroller er udført. Toldmyndighederne godkender kun sendingen til overgang til fri omsætning, hvis den kompetente myndighed har angivet sin positive afgørelse i rubrik II.14 og har sat sin underskrift i rubrik II.21 i det fælles importdokument.

Artikel 11

Manglende overholdelse

Hvis den offentlige kontrol afslører manglende overholdelse af den relevante EU-lovgivning, skal den kompetente myndighed udfylde det fælles importdokuments del III, og der skal træffes foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 19, 20 og 21 i forordning (EF) nr. 882/2004.

Artikel 12

Rapporter

Medlemsstaterne sender hver tredje måned Kommissionen en rapport om alle analyseresultater af de offentlige kontroller af sendinger af fødevarer i henhold til denne forordning. Rapporten indsendes i den måned, der følger efter hvert kvartal.

Rapporten skal indeholde følgende oplysninger:

| — | antal importerede sendinger |
| --- | --- |

—

antal importerede sendinger

| — | antal sendinger, hvoraf der blev udtaget prøver til analyse |
| --- | --- |

—

antal sendinger, hvoraf der blev udtaget prøver til analyse

| — | resultaterne af den i artikel 8, stk. 2, omhandlede kontrol. |
| --- | --- |

—

resultaterne af den i artikel 8, stk. 2, omhandlede kontrol.

Artikel 13

Omkostninger

Alle omkostninger forbundet med den offentlige kontrol, herunder prøveudtagning, analyse, opbevaring og eventuelle foranstaltninger, der træffes i tilfælde af manglende opfyldelse af kravene, afholdes af fødevarevirksomhedslederne.

Artikel 14

Ophævelse

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 ophæves.

Artikel 15

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 af 24. juli 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 for så vidt angår en mere intensiv offentlig kontrol af visse foderstoffer og fødevarer af ikke-animalsk oprindelse og om ændring af beslutning 2006/504/EF (EUT L 194 af 25.7.2009, s. 11).

3

(4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 91/2013 af 31. januar 2013 om særlige betingelser for import af jordnødder fra Ghana og Indien, okra og karryblade fra Indien og vandmelonfrø fra Nigeria og om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 669/2009 og (EF) nr. 1152/2009 (EUT L 33 af 2.2.2013, s. 2).

4

(5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1152/2009 af 27. november 2009 om indførelse af særlige betingelser for import af visse fødevarer fra visse tredjelande som følge af risiko for aflatoksinforurening og om ophævelse af beslutning 2006/504/EF (EUT L 313 af 28.11.2009, s. 40).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

6

(7)  Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF (EFT L 187 af 16.7.2002, s. 30).

7

---

BILAG I

Fødevarer af ikke-animalsk oprindelse, der er omfattet af bestemmelserne i denne forordning:

| Foderstoffer og fødevarer
  (påtænkt anvendelse) | KN-kode (1) | TARIC-underopdeling | Oprindelsesland | Fare | Hyppighed af fysisk kontrol og identitets-kontrol (%) ved import |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Okra


  (Fødevarer- friske og frosne) | ex 0709 99 90 | 20 | Indien (IN) | Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (2) | 20 |
| Karryblade (Bergera/Murraya koenigii)



  (Fødevarer — urter — friske, tørrede og frosne) | ex 1211 90 86 | 10 | Indien (IN) | Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (3) | 20 |

Foderstoffer og fødevarer

(påtænkt anvendelse)

KN-kode (1)

TARIC-underopdeling

Oprindelsesland

Fare

Hyppighed af fysisk kontrol og identitets-kontrol (%) ved import

Okra

(Fødevarer- friske og frosne)

ex 0709 99 90

20

Indien (IN)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (2)

20

Karryblade (Bergera/Murraya koenigii)

(Fødevarer — urter — friske, tørrede og frosne)

ex 1211 90 86

10

Indien (IN)

Pesticidrester analyseret efter multirestmetoder baseret på GC-MS og LC-MS eller efter metoder til påvisning af en enkelt restkoncentration (3)

20

---

(1)  Når det kun kræves, at visse produkter henhørende under en KN-kode skal undersøges, og der ikke findes nogen specifik underopdeling af koden i varenomenklaturen, er KN-koden markeret med »ex«.

(2)  Certificering i oprindelseslandet og kontrol ved importen fra medlemsstaternes side for at sikre overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1), herunder især rester af: acephat, methamidophos, triazophos, endosulfan, monocrotophos, methomyl, thiodicarb, diafenthiuron, thiamethoxam, fipronil, oxamyl, acetamiprid, indoxacarb, mandipropamid.

(3)  Certificering i oprindelseslandet og kontrol ved importen fra medlemsstaternes side for at sikre overensstemmelse med forordning (EF) nr. 396/2005, herunder især rester af: triazophos, oxydemeton-methyl, chlorpyriphos, acetamiprid, thiamethoxam, clothianidin, methamidophos, acephat, propargit, monocrotophos.

---

BILAG II

Image

---

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/27

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 886/2014

af 13. august 2014

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2014.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AR | 158,9 |
| CL | 209,1 |
| TR | 74,0 |
| UY | 129,8 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 143,3 |
| 0806 10 10 | BR | 184,0 |
| EG | 209,1 |
| MA | 171,3 |
| MX | 246,5 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 193,9 |
| 0808 10 80 | AR | 89,3 |
| BR | 96,2 |
| CL | 107,3 |
| CN | 120,6 |
| NZ | 117,6 |
| US | 142,8 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 112,5 |
| 0808 30 90 | AR | 217,5 |
| CL | 84,2 |
| TR | 142,5 |
| ZA | 84,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0809 30 | MK | 67,3 |
| TR | 134,9 |
| ZZ | 101,1 |
| 0809 40 05 | BA | 43,4 |
| MK | 49,3 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 204,6 |
| ZZ | 106,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0805 50 10

AR

158,9

CL

209,1

TR

74,0

UY

129,8

ZA

144,7

ZZ

143,3

0806 10 10

BR

184,0

EG

209,1

MA

171,3

MX

246,5

TR

156,9

ZZ

193,9

0808 10 80

AR

89,3

BR

96,2

CL

107,3

CN

120,6

NZ

117,6

US

142,8

ZA

113,5

ZZ

112,5

0808 30 90

AR

217,5

CL

84,2

TR

142,5

ZA

84,6

ZZ

132,2

0809 30

MK

67,3

TR

134,9

ZZ

101,1

0809 40 05

BA

43,4

MK

49,3

TR

127,6

ZA

204,6

ZZ

106,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/29

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 12. august 2014

om en foranstaltning truffet af Belgien i henhold til artikel 7 i Rådets direktiv 89/686/EØF til tilbagetrækning af en type af høreværn (ørepropper) fra slutbrugeren

(meddelt under nummer C(2014) 5670)

(2014/529/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/686/EØF af 21. december 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om personlige værnemidler (1), særlig artikel 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I juni 2013 anmeldte de belgiske myndigheder en foranstaltning til Europa-Kommissionen, der påbød tilbagetrækning af produktet fra slutbrugeren af ørepropper af typen Climax 13 (genanvendelig model), produceret af Productos Climax S.A., Polígono Industrial Sector Mollet, c/Llobregat no 1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Spanien. Ifølge de dokumenter, der er sendt til Kommissionen, var dette personlige værnemiddel genstand for proceduren for overensstemmelsesvurdering som nævnt i artikel 11, litra A, i direktivet, bekræftet ved EF-typegodkendelsesattesten udstedt af det spanske bemyndigede organ »Centro Nacional de Medios de Protección — Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo« (NB nr. 0159) med henvisning til de relevante bestemmelser i den harmoniserede standard EN 352-2:1993. |
| --- | --- |

(1)

I juni 2013 anmeldte de belgiske myndigheder en foranstaltning til Europa-Kommissionen, der påbød tilbagetrækning af produktet fra slutbrugeren af ørepropper af typen Climax 13 (genanvendelig model), produceret af Productos Climax S.A., Polígono Industrial Sector Mollet, c/Llobregat no 1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Spanien. Ifølge de dokumenter, der er sendt til Kommissionen, var dette personlige værnemiddel genstand for proceduren for overensstemmelsesvurdering som nævnt i artikel 11, litra A, i direktivet, bekræftet ved EF-typegodkendelsesattesten udstedt af det spanske bemyndigede organ »Centro Nacional de Medios de Protección — Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo« (NB nr. 0159) med henvisning til de relevante bestemmelser i den harmoniserede standard EN 352-2:1993.

| (2) | Produktet blev anmeldt af de belgiske myndigheder i RAPEX i januar 2013 (notifikationsnr. A12/0039/13). |
| --- | --- |

(2)

Produktet blev anmeldt af de belgiske myndigheder i RAPEX i januar 2013 (notifikationsnr. A12/0039/13).

| (3) | Den begrundelse, som de belgiske myndigheder har givet for foranstaltningen, er, at produktet ikke er i overensstemmelse med paragraf 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 og 6 i den harmoniserede standard EN 352-2:1993 Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 2: Ørepropper, jf. de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i bilag II til direktiv 89/686/EØF:






  — | 1.4. Brugsanvisning fra fabrikanten: Vejledningen findes ikke på Belgiens nationale sprog |
| --- | --- | --- |

(3)

Den begrundelse, som de belgiske myndigheder har givet for foranstaltningen, er, at produktet ikke er i overensstemmelse med paragraf 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 og 6 i den harmoniserede standard EN 352-2:1993 Høreværn — Sikkerhedskrav og prøvningsmetoder — Del 2: Ørepropper, jf. de grundlæggende sundheds- og sikkerhedskrav i bilag II til direktiv 89/686/EØF:

—

1.4. Brugsanvisning fra fabrikanten: Vejledningen findes ikke på Belgiens nationale sprog

| — | 3.5. Beskyttelse mod støjgener: Laboratoriet, som undersøgte produktet for de belgiske myndigheder, kunne ikke validere testningen på det påståede beskyttelsesniveau på grund af manglende homogenitet i produktionen (forskelle på øreproppernes diameter). Dette er en betydelig afvigelse, som påvirker beskyttelsen af brugeren. |
| --- | --- |

—

3.5. Beskyttelse mod støjgener: Laboratoriet, som undersøgte produktet for de belgiske myndigheder, kunne ikke validere testningen på det påståede beskyttelsesniveau på grund af manglende homogenitet i produktionen (forskelle på øreproppernes diameter). Dette er en betydelig afvigelse, som påvirker beskyttelsen af brugeren.

| (4) | De belgiske myndigheder konkluderede, at da beskyttelsesniveauet ikke kan fastslås, anses produkterne for at være farlige, da de ville kunne forvolde skade under brug, hvilket ikke stemmer overens med kravene for personlige værnemidler (risikokategori: høreskader). |
| --- | --- |

(4)

De belgiske myndigheder konkluderede, at da beskyttelsesniveauet ikke kan fastslås, anses produkterne for at være farlige, da de ville kunne forvolde skade under brug, hvilket ikke stemmer overens med kravene for personlige værnemidler (risikokategori: høreskader).

| (5) | Kommissionen skrev til fabrikanten og til distributøren i Belgien og opfordrede dem til at fremsætte deres bemærkninger til den foranstaltning, som de belgiske myndigheder havde truffet. Fabrikanten angiver i sit svar, at produktet, efter rapporten fra de belgiske myndigheder blev modtaget og efter et besøg fra en inspektør fra »Agència Catalana del Consum« (et offentligt organ under den regionale regering i Catalonien, Spanien), som beslaglagde det resterende lager af det pågældende produkt, er blevet trukket tilbage fra det nationale og internationale marked. Kunderne var efterfølgende blevet behørigt informeret. Da denne handling var foretaget, blev det resterende lager af produktet destrueret. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen skrev til fabrikanten og til distributøren i Belgien og opfordrede dem til at fremsætte deres bemærkninger til den foranstaltning, som de belgiske myndigheder havde truffet. Fabrikanten angiver i sit svar, at produktet, efter rapporten fra de belgiske myndigheder blev modtaget og efter et besøg fra en inspektør fra »Agència Catalana del Consum« (et offentligt organ under den regionale regering i Catalonien, Spanien), som beslaglagde det resterende lager af det pågældende produkt, er blevet trukket tilbage fra det nationale og internationale marked. Kunderne var efterfølgende blevet behørigt informeret. Da denne handling var foretaget, blev det resterende lager af produktet destrueret.

| (6) | Som svar på de belgiske myndigheders anmeldelse meddelte de spanske myndigheder, at produktet var blevet tilbagetrukket fra markedet, og at virksomheden Productos Climax, S.A. havde annonceret tilbagetrækningen af produktet fra markedet. |
| --- | --- |

(6)

Som svar på de belgiske myndigheders anmeldelse meddelte de spanske myndigheder, at produktet var blevet tilbagetrukket fra markedet, og at virksomheden Productos Climax, S.A. havde annonceret tilbagetrækningen af produktet fra markedet.

| (7) | I lyset af den tilgængelige dokumentation, de fremsatte bemærkninger og de foranstaltninger, de involverede parter har taget, mener Kommissionen, at ørepropperne af typen Climax 13 (genanvendelig model) ikke lever op til paragraf 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 og 6 i den harmoniserede standard 352-2:1993, jf. de væsentlige sundheds- og sikkerhedskrav 1.4 og 3.5 som fastsat i bilag II til direktiv 89/686/EØF, da de kan forvolde skade ved indsættelse i øret — |
| --- | --- |

(7)

I lyset af den tilgængelige dokumentation, de fremsatte bemærkninger og de foranstaltninger, de involverede parter har taget, mener Kommissionen, at ørepropperne af typen Climax 13 (genanvendelig model) ikke lever op til paragraf 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 og 6 i den harmoniserede standard 352-2:1993, jf. de væsentlige sundheds- og sikkerhedskrav 1.4 og 3.5 som fastsat i bilag II til direktiv 89/686/EØF, da de kan forvolde skade ved indsættelse i øret —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Foranstaltningen truffet af de belgiske myndigheder, hvor der blev fremsat et krav om tilbagetrækning fra slutbrugeren af produktet, en type høreværn, ørepropper, af typen Climax 13 (genanvendelig model), produceret af Productos Climax S.A., er berettiget.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 2014.

På Kommissionens vegne

Ferdinando NELLI FEROCI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 399 af 30.12.1989, s. 18.

1

---

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 13. august 2014

om visse midlertidige beskyttelsesforanstaltninger over for afrikansk svinepest i Letland

(meddelt under nummer C(2014) 5915)

(Kun den lettiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2014/530/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (2), særlig artikel 10, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer populationer af tamsvin og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for svineproduktionens rentabilitet, og som forårsager forstyrrelser i samhandelen i Unionen og eksporten til tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinepest er en infektiøs virussygdom, der rammer populationer af tamsvin og vildtlevende svin og kan have alvorlige konsekvenser for svineproduktionens rentabilitet, og som forårsager forstyrrelser i samhandelen i Unionen og eksporten til tredjelande.

| (2) | Ved et udbrud af afrikansk svinepest er der risiko for, at sygdomsagensen spredes til andre svinebedrifter og til vildtlevende svin. Sygdomsagensen kan således sprede sig fra en medlemsstat til en anden eller til tredjelande via handel med levende svin eller produkter fremstillet heraf. |
| --- | --- |

(2)

Ved et udbrud af afrikansk svinepest er der risiko for, at sygdomsagensen spredes til andre svinebedrifter og til vildtlevende svin. Sygdomsagensen kan således sprede sig fra en medlemsstat til en anden eller til tredjelande via handel med levende svin eller produkter fremstillet heraf.

| (3) | Ved Rådets direktiv 2002/60/EF (3) er der fastsat minimumsforanstaltninger, der skal gennemføres i Unionen til bekæmpelse af afrikansk svinepest. I henhold til artikel 15 i direktiv 2002/60/EF skal der efter bekræftelse af et eller flere tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin afgrænses et inficeret område. |
| --- | --- |

(3)

Ved Rådets direktiv 2002/60/EF (3) er der fastsat minimumsforanstaltninger, der skal gennemføres i Unionen til bekæmpelse af afrikansk svinepest. I henhold til artikel 15 i direktiv 2002/60/EF skal der efter bekræftelse af et eller flere tilfælde af afrikansk svinepest hos vildtlevende svin afgrænses et inficeret område.

| (4) | Letland har underrettet Kommissionen om den nuværende situation med hensyn til afrikansk svinepest i landet og har i henhold til artikel 15 i direktiv 2002/60/EF afgrænset et inficeret område, hvori de i samme direktivs artikel 15 nævnte foranstaltninger anvendes. |
| --- | --- |

(4)

Letland har underrettet Kommissionen om den nuværende situation med hensyn til afrikansk svinepest i landet og har i henhold til artikel 15 i direktiv 2002/60/EF afgrænset et inficeret område, hvori de i samme direktivs artikel 15 nævnte foranstaltninger anvendes.

| (5) | For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør det område, der er inficeret med afrikansk svinepest i Letland, identificeres på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat. |
| --- | --- |

(5)

For at hindre unødvendige forstyrrelser i samhandelen i Unionen og for at undgå, at tredjelande indfører uberettigede handelshindringer, bør det område, der er inficeret med afrikansk svinepest i Letland, identificeres på EU-plan i samarbejde med denne medlemsstat.

| (6) | Det område, der identificeres som inficeret i Letland, bør derfor, i afventning af mødet i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, opføres i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes. |
| --- | --- |

(6)

Det område, der identificeres som inficeret i Letland, bør derfor, i afventning af mødet i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, opføres i bilaget til denne afgørelse, ligesom regionaliseringens varighed bør fastsættes.

| (7) | Denne afgørelse vil blive taget op til fornyet vurdering på det næste møde i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(7)

Denne afgørelse vil blive taget op til fornyet vurdering på det næste møde i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Letland påser, at det i henhold til artikel 15 i direktiv 2002/60/EF afgrænsede inficerede område som minimum omfatter den zone, der er angivet som inficeret i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse anvendes indtil den 15. september 2014.

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Republikken Letland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2014.

På Kommissionens vegne

Tonio BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Rådets direktiv 2002/60/EF af 27. juni 2002 om specifikke bestemmelser for bekæmpelse af afrikansk svinepest og om ændring af direktiv 92/119/EØF for så vidt angår Teschener syge og afrikansk svinepest (EFT L 192 af 20.7.2002, s. 27).

3

---

BILAG

| Zone, der afgrænses som inficeret område i Letland, jf. artikel 1 | Anvendelsen ophører (dato) |
| --- | --- |
| — | I Krustpils novads: Varieši pagasts |

Zone, der afgrænses som inficeret område i Letland, jf. artikel 1

Anvendelsen ophører (dato)

—

I Krustpils novads: Varieši pagasts

| — | I Pļaviņas novads: Aiviekste pagasts |
| --- | --- |

—

I Pļaviņas novads: Aiviekste pagasts

| — | I Madona novads: Kalsnava og Ļaudona pagasti |
| --- | --- |

—

I Madona novads: Kalsnava og Ļaudona pagasti

15. september 2014

---

III Andre retsaktern

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

| 14.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 242/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 242/33

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

nr. 305/13/KOL

af 10. juli 2013

om rekapitaliseringen af forsikringsselskabet Sjóvá (Island)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN (HEREFTER BENÆVNT TILSYNSMYNDIGHEDEN) HAR —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (i det følgende benævnt »EØS-aftalen«), særlig artikel 61, stk. 3, litra b), og protokol 26,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (»tilsyns- og domstolsaftalen«), navnlig artikel 24,

UNDER HENVISNING til protokol 3 til tilsyns- og domstolsaftalen (i det følgende benævnt »protokol 3«), navnlig artikel 1, stk. 2 og 3, i del I og artikel 7, stk. 3, og artikel 13 i del II, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFREMSTILLING

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Tilsynsmyndigheden blev i sommeren 2009 opmærksom på den islandske stats intervention i forhold til forsikringsselskabet Sjóvá-Almennar tryggingar hf. (Sjóvá) gennem islandske medier. Derpå satte Tilsynsmyndigheden sagen på dagsordenen for det årlige møde om verserende sager på statsstøtteområdet mellem Tilsynsmyndigheden og de islandske myndigheder, der blev afholdt i Reykjavik den 5. november 2009. På mødet orienterede de islandske myndigheder kortfattet om sagens baggrund og historie. På samme møde anmodede Tilsynsmyndigheden de islandske myndigheder om at afgive detaljerede skriftlige oplysninger på grund af interventionens kompleksitet og omstændighederne omkring den. |
| --- | --- |

(1)

Tilsynsmyndigheden blev i sommeren 2009 opmærksom på den islandske stats intervention i forhold til forsikringsselskabet Sjóvá-Almennar tryggingar hf. (Sjóvá) gennem islandske medier. Derpå satte Tilsynsmyndigheden sagen på dagsordenen for det årlige møde om verserende sager på statsstøtteområdet mellem Tilsynsmyndigheden og de islandske myndigheder, der blev afholdt i Reykjavik den 5. november 2009. På mødet orienterede de islandske myndigheder kortfattet om sagens baggrund og historie. På samme møde anmodede Tilsynsmyndigheden de islandske myndigheder om at afgive detaljerede skriftlige oplysninger på grund af interventionens kompleksitet og omstændighederne omkring den.

| (2) | Tilsynsmyndigheden modtog den 7. juni 2010 en klage (dok. nr. 559496), hvori det gjordes gældende, at der var ydet statsstøtte, da den islandske stat intervenerede i Sjóvá. |
| --- | --- |

(2)

Tilsynsmyndigheden modtog den 7. juni 2010 en klage (dok. nr. 559496), hvori det gjordes gældende, at der var ydet statsstøtte, da den islandske stat intervenerede i Sjóvá.

| (3) | Efter at have sendt skriftlige anmodninger om oplysninger og vedtaget en påbudsbeslutning med anmodning om oplysninger om statsinterventionen i Sjóvá og efter den derpå følgende korrespondance underrettede Tilsynsmyndigheden ved skrivelse af 22. september 2010 de islandske myndigheder om, at den havde besluttet at indlede proceduren i del I, artikel 1, stk. 2, i protokol 3 som følge af rekapitaliseringen af Sjóvá. |
| --- | --- |

(3)

Efter at have sendt skriftlige anmodninger om oplysninger og vedtaget en påbudsbeslutning med anmodning om oplysninger om statsinterventionen i Sjóvá og efter den derpå følgende korrespondance underrettede Tilsynsmyndigheden ved skrivelse af 22. september 2010 de islandske myndigheder om, at den havde besluttet at indlede proceduren i del I, artikel 1, stk. 2, i protokol 3 som følge af rekapitaliseringen af Sjóvá.

| (4) | Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 373/10/KOL af 22. september 2010 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende og EØS-tillægget hertil (1). Tilsynsmyndigheden opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(4)

Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 373/10/KOL af 22. september 2010 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende og EØS-tillægget hertil (1). Tilsynsmyndigheden opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger hertil.

| (5) | De islandske myndigheder, Sjóvá og Íslandsbanki fremsendte bemærkninger til denne beslutning ved brev af 14. januar 2011 (dok. nr. 583507). Tilsynsmyndigheden modtog også bemærkninger fra to konkurrenter til Sjóvá. Ved brev af 31. januar 2011 (dok. nr. 584930) videresendte Tilsynsmyndigheden disse bemærkninger til de islandske myndigheder, som fik lejlighed til at svare på dem. Svaret blev modtaget ved brev af 25. februar 2011 (dok. nr. 588606). |
| --- | --- |

(5)

De islandske myndigheder, Sjóvá og Íslandsbanki fremsendte bemærkninger til denne beslutning ved brev af 14. januar 2011 (dok. nr. 583507). Tilsynsmyndigheden modtog også bemærkninger fra to konkurrenter til Sjóvá. Ved brev af 31. januar 2011 (dok. nr. 584930) videresendte Tilsynsmyndigheden disse bemærkninger til de islandske myndigheder, som fik lejlighed til at svare på dem. Svaret blev modtaget ved brev af 25. februar 2011 (dok. nr. 588606).

| (6) | Den 3. oktober 2011 forelagde de islandske myndigheder en første omstruktureringsplan for Sjóvá (dok. nr. 610472), der blev opdateret den 13. april 2012 (dok. nr. 631003) og 28. maj 2013 (dok. nr. 673746), samt supplerende oplysninger den 6. marts 2013 (dok. nr. 665021). Yderligere forslag til forpligtelser blev modtaget den 25. juni 2012 (dok. nr. 641330), den 4. oktober 2012 (dok. nr. 648708), den 3. maj 2013 (dok. nr. 671655), den 28. maj 2013 (dok. nr. 673746) og den 2. juli 2013 (dok. nr. 677440). |
| --- | --- |

(6)

Den 3. oktober 2011 forelagde de islandske myndigheder en første omstruktureringsplan for Sjóvá (dok. nr. 610472), der blev opdateret den 13. april 2012 (dok. nr. 631003) og 28. maj 2013 (dok. nr. 673746), samt supplerende oplysninger den 6. marts 2013 (dok. nr. 665021). Yderligere forslag til forpligtelser blev modtaget den 25. juni 2012 (dok. nr. 641330), den 4. oktober 2012 (dok. nr. 648708), den 3. maj 2013 (dok. nr. 671655), den 28. maj 2013 (dok. nr. 673746) og den 2. juli 2013 (dok. nr. 677440).

2.   BESKRIVELSE AF SAGEN

2.1.   Sagsforløb

| (7) | I 2005 købte den finansielle koncern Moderna/Milestone Finance (Milestone) (2) 66,6 % af aktierne i Sjóvá af Glitnir og erhvervede det fulde ejerskab i 2006. I den følgende tid besluttede Milestone navnlig at ændre fokus for Sjóvás investeringer i retning af højt gearede udenlandske ejendomsprojekter og åbnede mulighed for asset swaps og usikrede lån til aktionærer til skade for Sjóvás finansielle situation. Ifølge en rapport (3) fra det islandske finanstilsyn (FME) førte disse investeringer til betydelige finansielle vanskeligheder, og de var ikke i overensstemmelse med reglerne i lov nr. 60/1994 om forsikringsvirksomhed, artikel 34, stk. 2. |
| --- | --- |

(7)

I 2005 købte den finansielle koncern Moderna/Milestone Finance (Milestone) (2) 66,6 % af aktierne i Sjóvá af Glitnir og erhvervede det fulde ejerskab i 2006. I den følgende tid besluttede Milestone navnlig at ændre fokus for Sjóvás investeringer i retning af højt gearede udenlandske ejendomsprojekter og åbnede mulighed for asset swaps og usikrede lån til aktionærer til skade for Sjóvás finansielle situation. Ifølge en rapport (3) fra det islandske finanstilsyn (FME) førte disse investeringer til betydelige finansielle vanskeligheder, og de var ikke i overensstemmelse med reglerne i lov nr. 60/1994 om forsikringsvirksomhed, artikel 34, stk. 2.

| (8) | Fra oktober 2008 til september 2009 blev Sjóvá sat under særlig overvågning af FME i henhold til artikel 90 i lov nr. 60/1994 om forsikringsvirksomhed. Fra dette tidspunkt overtog Sjóvás kreditorer administrationen af virksomheden, hvilket kulminerede i marts 2009, hvor Glitnir, der var selskabets største kreditor, overtog det. Glitnir fik også kontrol over Askar Capital, en islandsk investeringsbank, der tidligere var kontrolleret af Milestone, og dets datterselskab, Avant hf. (Avant), der var aktivt på bilfinansieringsmarkedet. |
| --- | --- |

(8)

Fra oktober 2008 til september 2009 blev Sjóvá sat under særlig overvågning af FME i henhold til artikel 90 i lov nr. 60/1994 om forsikringsvirksomhed. Fra dette tidspunkt overtog Sjóvás kreditorer administrationen af virksomheden, hvilket kulminerede i marts 2009, hvor Glitnir, der var selskabets største kreditor, overtog det. Glitnir fik også kontrol over Askar Capital, en islandsk investeringsbank, der tidligere var kontrolleret af Milestone, og dets datterselskab, Avant hf. (Avant), der var aktivt på bilfinansieringsmarkedet.

| (9) | I april 2009 rettede Glitnir og Íslandsbanki, som også var en af hovedkreditorerne i Sjóvá, henvendelse til den islandske stat med anmodning om statens bistand til refinansiering og omstrukturering af Sjóvá, idet de forgæves havde undersøgt alle alternative markedsløsninger til redning af virksomheden. |
| --- | --- |

(9)

I april 2009 rettede Glitnir og Íslandsbanki, som også var en af hovedkreditorerne i Sjóvá, henvendelse til den islandske stat med anmodning om statens bistand til refinansiering og omstrukturering af Sjóvá, idet de forgæves havde undersøgt alle alternative markedsløsninger til redning af virksomheden.

| (10) | Den 20. juni 2009 underskrev Sjóvá på den ene side og Glitnir, Íslandsbanki samt SAT Eignarhaldsfélag hf. (et holdingselskab helejet af Glitnir, i det følgende benævnt SAT Holding) på vegne af SA tryggingar hf. på den anden side en aftale om overdragelse af aktiver, hvorefter alle Sjóvás aktiver og passiver, der vedrørte selskabets forsikringsvirksomhed, herunder forsikringsporteføljen, blev overdraget til SA tryggingar hf. i overensstemmelse med artikel 86 i lov nr. 60/1994 om forsikringsvirksomhed. Sjóvás resterende aktiver blev placeret i SJ Eignarhaldsfélag (SJE), der er et holdingselskab. SJE ville derefter blive afviklet gennem en sædvanlig insolvensprocedure. |
| --- | --- |

(10)

Den 20. juni 2009 underskrev Sjóvá på den ene side og Glitnir, Íslandsbanki samt SAT Eignarhaldsfélag hf. (et holdingselskab helejet af Glitnir, i det følgende benævnt SAT Holding) på vegne af SA tryggingar hf. på den anden side en aftale om overdragelse af aktiver, hvorefter alle Sjóvás aktiver og passiver, der vedrørte selskabets forsikringsvirksomhed, herunder forsikringsporteføljen, blev overdraget til SA tryggingar hf. i overensstemmelse med artikel 86 i lov nr. 60/1994 om forsikringsvirksomhed. Sjóvás resterende aktiver blev placeret i SJ Eignarhaldsfélag (SJE), der er et holdingselskab. SJE ville derefter blive afviklet gennem en sædvanlig insolvensprocedure.

| (11) | Efter transaktionen blev det nye selskab, SA tryggingar hf., omdøbt til Sjóvá. Ifølge dets vedtægter af 20. juni 2009 skulle aktionærerne i det nye selskab (Glitnir, Íslandsbanki og SAT Holding) bidrage med ny egenkapital for omkring 16 milliarder ISK, hvilket var nødvendigt for at fortsætte forsikringsvirksomheden, fordelt på følgende måde (4):








  Selskab | Beløb | Betalingsmåde | Aktiepost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Glitnir | 2,8 mia. ISK | Obligation udstedt af Avant med REIBOR-renten plus 3,75 % med følgende sikkerheder:






  — | 4. prioritets pant (senere ændret til 3. prioritet sideordnet med en obligation udstedt af Askar Capital, se nedenfor) i Avants portefølje |

(11)

Efter transaktionen blev det nye selskab, SA tryggingar hf., omdøbt til Sjóvá. Ifølge dets vedtægter af 20. juni 2009 skulle aktionærerne i det nye selskab (Glitnir, Íslandsbanki og SAT Holding) bidrage med ny egenkapital for omkring 16 milliarder ISK, hvilket var nødvendigt for at fortsætte forsikringsvirksomheden, fordelt på følgende måde (4):

Selskab

Beløb

Betalingsmåde

Aktiepost

Glitnir

2,8 mia. ISK

Obligation udstedt af Avant med REIBOR-renten plus 3,75 % med følgende sikkerheder:

—

4. prioritets pant (senere ændret til 3. prioritet sideordnet med en obligation udstedt af Askar Capital, se nedenfor) i Avants portefølje

| — | 1. prioritets pant i Glitnirs krav mod Milestone, svarende til 54,9 % af de samlede krav mod Milestone |
| --- | --- |

—

1. prioritets pant i Glitnirs krav mod Milestone, svarende til 54,9 % af de samlede krav mod Milestone

17,67 %

Íslandsbanki

1,5 mia. ISK

Forskellige obligationer udstedt af 10 forskellige selskaber og kommuner

9,30 %

SAT Holding

11,6 mia. ISK

Obligation udstedt af Askar Capital samt obligation udstedt af Landsvirkjun (det nationale elektricitetsselskab), som den islandske stat var kommet i besiddelse af (se nedenfor)

73,03 %

| (12) | Samme dag indgik aktionærerne i Sjóvá tillige en aftale om at sælge deres aktier i selskabet inden for 18 måneder. Provenuet ville blive anvendt til at tilbageføre de aktiver, der var indlagt som aktiekapital, til aktionærerne. Derfor blev der igangsat en åben salgsproces for Sjóvá i begyndelsen af 2010, og planen var at underskrive en salgs- og købsaftale i slutningen af marts 2010. Salgsbestræbelserne sluttede imidlertid i november 2010, da den højestbydende trak sit tilbud tilbage. |
| --- | --- |

(12)

Samme dag indgik aktionærerne i Sjóvá tillige en aftale om at sælge deres aktier i selskabet inden for 18 måneder. Provenuet ville blive anvendt til at tilbageføre de aktiver, der var indlagt som aktiekapital, til aktionærerne. Derfor blev der igangsat en åben salgsproces for Sjóvá i begyndelsen af 2010, og planen var at underskrive en salgs- og købsaftale i slutningen af marts 2010. Salgsbestræbelserne sluttede imidlertid i november 2010, da den højestbydende trak sit tilbud tilbage.

| (13) | Tilsynsmyndigheden har i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren givet en mere detaljeret beskrivelse af begivenhederne, de faktiske omstændigheder samt den økonomiske og politiske udvikling i tilknytning til Sjóvás sammenbrud og rekonstruktionen af virksomheden. |
| --- | --- |

(13)

Tilsynsmyndigheden har i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren givet en mere detaljeret beskrivelse af begivenhederne, de faktiske omstændigheder samt den økonomiske og politiske udvikling i tilknytning til Sjóvás sammenbrud og rekonstruktionen af virksomheden.

3.   BESKRIVELSE AF STATENS INTERVENTION

3.1.   Støttemodtageren

| (14) | Sjóvá blev grundlagt i 1918 og har været en vigtig spiller på det islandske forsikringsmarked lige siden. Selskabet leverer tjenesteydelser til både enkeltpersoner og virksomheder af alle størrelser og har en bred produktportefølje og et stort servicenetværk i hele landet. Sjóvá er et af de tre førende forsikringsselskaber i Island, der tilbyder sine kunder forsikringsprodukter inden for alle dele af skades- og livsforsikringsområdet. |
| --- | --- |

(14)

Sjóvá blev grundlagt i 1918 og har været en vigtig spiller på det islandske forsikringsmarked lige siden. Selskabet leverer tjenesteydelser til både enkeltpersoner og virksomheder af alle størrelser og har en bred produktportefølje og et stort servicenetværk i hele landet. Sjóvá er et af de tre førende forsikringsselskaber i Island, der tilbyder sine kunder forsikringsprodukter inden for alle dele af skades- og livsforsikringsområdet.

| (15) | Sjóvá har defineret seks produktklasser: ejendom, motor, ulykke og sygdom, marine, luftfart og fragt, ansvar og liv. Virksomheden fokuserer imidlertid på at levere samlede forsikringsydelser i stedet for produktspecifikke ydelser. |
| --- | --- |

(15)

Sjóvá har defineret seks produktklasser: ejendom, motor, ulykke og sygdom, marine, luftfart og fragt, ansvar og liv. Virksomheden fokuserer imidlertid på at levere samlede forsikringsydelser i stedet for produktspecifikke ydelser.

| (16) | Sjóvá ejer et datterselskab, Sjóvá Líf. Ifølge artikel 12 i lov nr. 56/2010 om forsikringsvirksomhed kan livsforsikringsvirksomhed ikke drives i samme selskab som direkte skadesforsikringsvirksomhed. Selv om Sjóvá Líf er adskilt fra Sjóvá som separat juridisk enhed med separat driftsregnskab og balance, køber Sjóvá Líf alle daglige operationer og adgang til it-systemer og support fra Sjóvá. Sjóvá Lífs produkter er integreret i Sjóvás produktsortiment. |
| --- | --- |

(16)

Sjóvá ejer et datterselskab, Sjóvá Líf. Ifølge artikel 12 i lov nr. 56/2010 om forsikringsvirksomhed kan livsforsikringsvirksomhed ikke drives i samme selskab som direkte skadesforsikringsvirksomhed. Selv om Sjóvá Líf er adskilt fra Sjóvá som separat juridisk enhed med separat driftsregnskab og balance, køber Sjóvá Líf alle daglige operationer og adgang til it-systemer og support fra Sjóvá. Sjóvá Lífs produkter er integreret i Sjóvás produktsortiment.

| (17) | Som anført ovenfor er Sjóvá aktivt både på de islandske skades- og livsforsikringsmarkeder. I skadesforsikringssegmentet har Sjóvá en markedsandel på omkring 28 %, mens de vigtigste konkurrenter har følgende omtrentlige markedsandele: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS) 35 %, Tryggingamiðstöðin hf. (TM) 26 % og Vörður tryggingar hf. 11 %. I livsforsikringssegmentet er de omtrentlige markedsandele som følger: Sjóvá Líf 35 %, Okkar (Arion Bank) 27 %, LÍS (del af VIS) 24 %, LM (del af TM) 10 % og Vörður Líf 4 % (5). |
| --- | --- |

(17)

Som anført ovenfor er Sjóvá aktivt både på de islandske skades- og livsforsikringsmarkeder. I skadesforsikringssegmentet har Sjóvá en markedsandel på omkring 28 %, mens de vigtigste konkurrenter har følgende omtrentlige markedsandele: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS) 35 %, Tryggingamiðstöðin hf. (TM) 26 % og Vörður tryggingar hf. 11 %. I livsforsikringssegmentet er de omtrentlige markedsandele som følger: Sjóvá Líf 35 %, Okkar (Arion Bank) 27 %, LÍS (del af VIS) 24 %, LM (del af TM) 10 % og Vörður Líf 4 % (5).

3.2.   Rekapitaliseringen af Sjóvá

| (18) | Den islandske stat traf to foranstaltninger med henblik på at rekapitalisere Sjóvá: Den bidrog direkte til den oprindelige rekapitalisering af Sjóvá i 2009 ved at overdrage to obligationer til SAT Holding (jf. punkt 19 til 22 nedenfor) og bidrog med yderligere 683-739 millioner ISK til stabiliseringen af Sjóvá i 2010 (jf. punkt 24 og 29 til 31 nedenfor). |
| --- | --- |

(18)

Den islandske stat traf to foranstaltninger med henblik på at rekapitalisere Sjóvá: Den bidrog direkte til den oprindelige rekapitalisering af Sjóvá i 2009 ved at overdrage to obligationer til SAT Holding (jf. punkt 19 til 22 nedenfor) og bidrog med yderligere 683-739 millioner ISK til stabiliseringen af Sjóvá i 2010 (jf. punkt 24 og 29 til 31 nedenfor).

| (19) | Statsstøtten til den første rekapitalisering af Sjóvá blev gennemført ved en aftale den 8. juli 2009 om overdragelse af obligationer (6) (»Samningur um kröfukaup«), som den islandske stat ejede, til SAT Holding. |
| --- | --- |

(19)

Statsstøtten til den første rekapitalisering af Sjóvá blev gennemført ved en aftale den 8. juli 2009 om overdragelse af obligationer (6) (»Samningur um kröfukaup«), som den islandske stat ejede, til SAT Holding.

| (20) | På dette tidspunkt havde Sjóvá en negativ egenkapital på 13,5 mia. ISK. Minimumskravet til positiv egenkapital i henhold til loven var 2 milliarder ISK. For at opfylde minimumskravet til egenkapital var en kapitaltilførsel på mindst 15,5 mia. ISK derfor påkrævet. |
| --- | --- |

(20)

På dette tidspunkt havde Sjóvá en negativ egenkapital på 13,5 mia. ISK. Minimumskravet til positiv egenkapital i henhold til loven var 2 milliarder ISK. For at opfylde minimumskravet til egenkapital var en kapitaltilførsel på mindst 15,5 mia. ISK derfor påkrævet.

| (21) | Aftalen mellem staten og SAT Holding dækker følgende to obligationer, som staten var i besiddelse af, og som var blevet vurderet af en ekstern ekspert den 16. juni 2009:







  Aktiv | Anslået værdi | Beskrivelse og sikkerheder |
| --- | --- | --- | --- |
| Krav mod Askar Capital | 6 071 443 539 ISK | En indekseret låneaftale med 3 % rente. Lånet var kommet i statens besiddelse, da den overtog Centralbankens sikkerhed i 2008. Lånet er sikret ved:






  — | 3. prioritets pant i Avants portefølje (sideordnet med en obligation udstedt af Avant til Glitnir; den bogførte værdi af porteføljen var 26 milliarder ISK, og Landsbanki Íslands' 1. prioritets panteret havde en værdi af 16 milliarder ISK), og |

(21)

Aftalen mellem staten og SAT Holding dækker følgende to obligationer, som staten var i besiddelse af, og som var blevet vurderet af en ekstern ekspert den 16. juni 2009:

Aktiv

Anslået værdi

Beskrivelse og sikkerheder

Krav mod Askar Capital

6 071 443 539 ISK

En indekseret låneaftale med 3 % rente. Lånet var kommet i statens besiddelse, da den overtog Centralbankens sikkerhed i 2008. Lånet er sikret ved:

—

3. prioritets pant i Avants portefølje (sideordnet med en obligation udstedt af Avant til Glitnir; den bogførte værdi af porteføljen var 26 milliarder ISK, og Landsbanki Íslands' 1. prioritets panteret havde en værdi af 16 milliarder ISK), og

| — | 1. prioritets pant i indekserede obligationer udstedt af Landsvirkjun (det nationale elektricitetsselskab) med en nominel værdi på 4,7 milliarder ISK. |
| --- | --- |

—

1. prioritets pant i indekserede obligationer udstedt af Landsvirkjun (det nationale elektricitetsselskab) med en nominel værdi på 4,7 milliarder ISK.

Obligation udstedt af Landsvirkjun

5 558 479 575 ISK

Udstedt i 2005, betalbar i 2020, med statsgaranti, indekseret og 3 % rente. Obligationen kom i statens besiddelse som sikkerhed for udlån ydet af den islandske centralbank til Landsbanki Íslands.

| (22) | Købsprisen var 11,6 milliarder ISK, og SAT Holding skulle betale for obligationerne inden for 18 måneder, dvs. inden udgangen af 2010; der ville ikke blive tilskrevet renter i denne periode. Som sikkerhed for betalingen af obligationskøbet fik staten 1. prioritets pant i SAT Holdings aktier i Sjóvá. |
| --- | --- |

(22)

Købsprisen var 11,6 milliarder ISK, og SAT Holding skulle betale for obligationerne inden for 18 måneder, dvs. inden udgangen af 2010; der ville ikke blive tilskrevet renter i denne periode. Som sikkerhed for betalingen af obligationskøbet fik staten 1. prioritets pant i SAT Holdings aktier i Sjóvá.

| (23) | Aftalen åbnede mulighed for, at betaling kunne ske ved overdragelse af SAT Holdings oprindelige 73,03 % aktiepost i Sjóvá til staten, hvilket ville blive betragtet som betaling til fuld og endelig afgørelse. SAT Holding kunne udnytte denne valgmulighed uden statens forudgående samtykke. |
| --- | --- |

(23)

Aftalen åbnede mulighed for, at betaling kunne ske ved overdragelse af SAT Holdings oprindelige 73,03 % aktiepost i Sjóvá til staten, hvilket ville blive betragtet som betaling til fuld og endelig afgørelse. SAT Holding kunne udnytte denne valgmulighed uden statens forudgående samtykke.

| (24) | Forud for stiftelsen af SA tryggingar hf. (senere benævnt Sjóvá) den 20. juni 2009 accepterede den islandske stat endvidere, at Glitnirs sikkerhed i den af Avant udstedte obligation rykkede op fra 4. til 3. prioritet sideordnet med prioritetsstillingen for den sikkerhed i Avants portefølje, som staten selv havde. Dette blev af FME anset for nødvendigt som betingelse for at acceptere Glitnirs bidrag til Sjóvás egenkapital. Til gengæld afstod Glitnir 12,5 % af sine fordringer mod SJE, som lå inde med Sjóvás tidligere investeringsportefølje, til den islandske stat. |
| --- | --- |

(24)

Forud for stiftelsen af SA tryggingar hf. (senere benævnt Sjóvá) den 20. juni 2009 accepterede den islandske stat endvidere, at Glitnirs sikkerhed i den af Avant udstedte obligation rykkede op fra 4. til 3. prioritet sideordnet med prioritetsstillingen for den sikkerhed i Avants portefølje, som staten selv havde. Dette blev af FME anset for nødvendigt som betingelse for at acceptere Glitnirs bidrag til Sjóvás egenkapital. Til gengæld afstod Glitnir 12,5 % af sine fordringer mod SJE, som lå inde med Sjóvás tidligere investeringsportefølje, til den islandske stat.

3.2.1.   Glitnir sælger sine aktier i Sjóvá til datterselskabet SAT Holding

| (25) | FME var af den opfattelse, at Glitnir, der var i betalingsstandsning og under afvikling, ikke kunne eje en kvalificeret ejerandel i Sjóvá. Derefter solgte Glitnir den 16. september 2009 sin 17,67 % aktiepost i Sjóvá til SAT Holding. Efter ovenstående transaktion var aktionærerne i Sjóvá:






  Selskab | Ejerandel (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 90,70 |

(25)

FME var af den opfattelse, at Glitnir, der var i betalingsstandsning og under afvikling, ikke kunne eje en kvalificeret ejerandel i Sjóvá. Derefter solgte Glitnir den 16. september 2009 sin 17,67 % aktiepost i Sjóvá til SAT Holding. Efter ovenstående transaktion var aktionærerne i Sjóvá:

Selskab

Ejerandel (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

90,70

| (26) | Den 22. september 2009 udstedte FME endelig en tilladelse til Sjóvá til at drive forsikringsvirksomhed og ophævede det særlige tilsyn, Sjóvá havde været underlagt siden oktober 2008. Porteføljeoverførslen fandt sted den 1. oktober 2009 (7). |
| --- | --- |

(26)

Den 22. september 2009 udstedte FME endelig en tilladelse til Sjóvá til at drive forsikringsvirksomhed og ophævede det særlige tilsyn, Sjóvá havde været underlagt siden oktober 2008. Porteføljeoverførslen fandt sted den 1. oktober 2009 (7).

3.2.2.   Staten bliver Sjóvás største aktionær gennem en option, som SAT Holding benytter

| (27) | Ved udgangen af 2009 blev administrationen af de krav, som Finansministeriet og Islands centralbank (CBI) havde, slået sammen og overført til en ny enhed, CBI kapitalforvaltning (ESI). Fra det tidspunkt overtog ESI, som er fuldstændigt kontrolleret af den islandske stat, administrationen af kravene mod SAT Holding. |
| --- | --- |

(27)

Ved udgangen af 2009 blev administrationen af de krav, som Finansministeriet og Islands centralbank (CBI) havde, slået sammen og overført til en ny enhed, CBI kapitalforvaltning (ESI). Fra det tidspunkt overtog ESI, som er fuldstændigt kontrolleret af den islandske stat, administrationen af kravene mod SAT Holding.

| (28) | Den 3. maj 2010 benyttede SAT Holding optionen til at overdrage 73,03 % af aktierne i Sjóvá til staten til udligning af gældsmellemværendet. Fra det tidspunkt var aktionærerne i Sjóvá:






  Selskab | Ejerandel (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| ESI (staten) | 73,03 |

(28)

Den 3. maj 2010 benyttede SAT Holding optionen til at overdrage 73,03 % af aktierne i Sjóvá til staten til udligning af gældsmellemværendet. Fra det tidspunkt var aktionærerne i Sjóvá:

Selskab

Ejerandel (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

ESI (staten)

73,03

| (29) | Den 16. juni 2010 fastslog den islandske højesteret, at lån ydet i ISK, men knyttet til en kurv af valutaer, var ulovlige. Dette påvirkede værdien af de obligationer udstedt af både Avant og Askar Capital, der var blevet benyttet ved rekapitaliseringen af Sjóvá. For at opretholde kapitalen i Sjóvá blev en aftale om overdragelse af aktiver underskrevet den 28. juli 2010 af Sjóvá på den ene side og SAT Holding, ESI samt Íslandsbanki på den anden side. Denne aftale indebar, at i) SAT Holding erhvervede Avant-obligationen for 2,1 mia. ISK (idet forskellen til den oprindelige værdiansættelse på 2,8 mia. ISK blev dækket af Sjóvá), og at ii) ESI overdrog Landsvirkjun-obligationen, som var blevet brugt til sikkerhedsstillelse for den obligation, der var udstedt af Askar Capital, til Sjóvá. |
| --- | --- |

(29)

Den 16. juni 2010 fastslog den islandske højesteret, at lån ydet i ISK, men knyttet til en kurv af valutaer, var ulovlige. Dette påvirkede værdien af de obligationer udstedt af både Avant og Askar Capital, der var blevet benyttet ved rekapitaliseringen af Sjóvá. For at opretholde kapitalen i Sjóvá blev en aftale om overdragelse af aktiver underskrevet den 28. juli 2010 af Sjóvá på den ene side og SAT Holding, ESI samt Íslandsbanki på den anden side. Denne aftale indebar, at i) SAT Holding erhvervede Avant-obligationen for 2,1 mia. ISK (idet forskellen til den oprindelige værdiansættelse på 2,8 mia. ISK blev dækket af Sjóvá), og at ii) ESI overdrog Landsvirkjun-obligationen, som var blevet brugt til sikkerhedsstillelse for den obligation, der var udstedt af Askar Capital, til Sjóvá.

| (30) | ESI erhvervede efterfølgende Avant-obligationen fra SAT Holding for 880 mio. ISK. Denne obligation havde en nominel værdi på 2 813 mio. ISK, men var af usikker værdi, idet ejerne af Avant-obligationen kun forventede at modtage 5-7 % af obligationens værdi efter likvidationen af Avant. Værdien af den obligation, som ESI havde erhvervet, ville dermed være mellem 141 mio. ISK og 197 mio. ISK. Som konsekvens kom ESI til at bidrage med mellem 683-739 mio. ISK yderligere til stabiliseringen af Sjóvá. |
| --- | --- |

(30)

ESI erhvervede efterfølgende Avant-obligationen fra SAT Holding for 880 mio. ISK. Denne obligation havde en nominel værdi på 2 813 mio. ISK, men var af usikker værdi, idet ejerne af Avant-obligationen kun forventede at modtage 5-7 % af obligationens værdi efter likvidationen af Avant. Værdien af den obligation, som ESI havde erhvervet, ville dermed være mellem 141 mio. ISK og 197 mio. ISK. Som konsekvens kom ESI til at bidrage med mellem 683-739 mio. ISK yderligere til stabiliseringen af Sjóvá.

| (31) | I december 2010 godkendte Avants kreditorer en akkordaftale med selskabet. På det tidspunkt var Avants portefølje vurderet til ca. 13 mia. ISK. Det krav, der havde førsteprioritets panteret i porteføljen, beløb sig til ca. 15 mia. ISK. Den tredjeprioritets panteret i porteføljen, som Glitnir og ESI havde sideordnet, var derfor værdiløs. |
| --- | --- |

(31)

I december 2010 godkendte Avants kreditorer en akkordaftale med selskabet. På det tidspunkt var Avants portefølje vurderet til ca. 13 mia. ISK. Det krav, der havde førsteprioritets panteret i porteføljen, beløb sig til ca. 15 mia. ISK. Den tredjeprioritets panteret i porteføljen, som Glitnir og ESI havde sideordnet, var derfor værdiløs.

3.2.3.   Salg til SF1

| (32) | Den 18. januar 2011 blev det aftalt, at SF1 slhf (SF1), der er en fond administreret af Stefnir hf., skulle købe 52,4 % af Sjóvá af ESI for 4,9 mia. ISK. Efter myndighedernes godkendelse gennemførtes handelen den 1. juli 2011. |
| --- | --- |

(32)

Den 18. januar 2011 blev det aftalt, at SF1 slhf (SF1), der er en fond administreret af Stefnir hf., skulle købe 52,4 % af Sjóvá af ESI for 4,9 mia. ISK. Efter myndighedernes godkendelse gennemførtes handelen den 1. juli 2011.

| (33) | Desuden fik SF1 en option på at købe den resterende aktiebeholdning på 20,63 % af ESI for 2,4 milliarder ISK. Denne option blev benyttet i juli 2012. |
| --- | --- |

(33)

Desuden fik SF1 en option på at købe den resterende aktiebeholdning på 20,63 % af ESI for 2,4 milliarder ISK. Denne option blev benyttet i juli 2012.

| (34) | Efter denne handel var Sjóvás aktier fordelt således:






  Selskab | Ejerandel (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| SF1 | 73,03 |

(34)

Efter denne handel var Sjóvás aktier fordelt således:

Selskab

Ejerandel (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

SF1

73,03

| (35) | Det lykkedes således for de islandske myndigheder at sælge deres beholdning i Sjóvá for et samlet beløb af 7,3 mia. ISK. Dette skal sammenholdes med en oprindelig værdi på 11,6 mia. ISK af de obligationer, som Island benyttede i sit bidrag til rekapitaliseringen af Sjóvá. |
| --- | --- |

(35)

Det lykkedes således for de islandske myndigheder at sælge deres beholdning i Sjóvá for et samlet beløb af 7,3 mia. ISK. Dette skal sammenholdes med en oprindelig værdi på 11,6 mia. ISK af de obligationer, som Island benyttede i sit bidrag til rekapitaliseringen af Sjóvá.

4.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (36) | I sin beslutning om indledning af undersøgelsesproceduren kom Tilsynsmyndigheden til den foreløbige konklusion, at den islandske stats deltagelse i rekapitaliseringen af Sjóvá udgjorde støtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Endvidere gav Tilsynsmyndigheden udtryk for tvivl om, hvorvidt denne foranstaltning var i overensstemmelse med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, og de krav, der fremgår af Tilsynsmyndighedens retningslinjer vedrørende den finansielle krise. |
| --- | --- |

(36)

I sin beslutning om indledning af undersøgelsesproceduren kom Tilsynsmyndigheden til den foreløbige konklusion, at den islandske stats deltagelse i rekapitaliseringen af Sjóvá udgjorde støtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Endvidere gav Tilsynsmyndigheden udtryk for tvivl om, hvorvidt denne foranstaltning var i overensstemmelse med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, og de krav, der fremgår af Tilsynsmyndighedens retningslinjer vedrørende den finansielle krise.

| (37) | Tilsynsmyndigheden anførte navnlig, at de islandske myndigheder ikke havde forelagt oplysninger, der viste, at de systemiske virkninger, der kunne være blevet en følge af Sjóvás konkurs, kunne have antaget en størrelse, der udgjorde »en alvorlig forstyrrelse i [Islands] økonomi« som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). Den anførte endvidere, at der kun i begrænset omfang var forelagt oplysninger om Sjóvás drift, årsagerne til vanskelighederne og selve omstruktureringen. Disse oplysninger var ikke tilstrækkelige til at sætte Tilsynsmyndigheden i stand til at vurdere foranstaltningen i forhold til artikel 61, stk. 3, litra b), og navnlig til kapitlet om genoprettelse af rentabiliteten og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren under den nuværende krise i forhold til statsstøttereglerne (Retningslinjer for omstrukturering) i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte (8). |
| --- | --- |

(37)

Tilsynsmyndigheden anførte navnlig, at de islandske myndigheder ikke havde forelagt oplysninger, der viste, at de systemiske virkninger, der kunne være blevet en følge af Sjóvás konkurs, kunne have antaget en størrelse, der udgjorde »en alvorlig forstyrrelse i [Islands] økonomi« som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). Den anførte endvidere, at der kun i begrænset omfang var forelagt oplysninger om Sjóvás drift, årsagerne til vanskelighederne og selve omstruktureringen. Disse oplysninger var ikke tilstrækkelige til at sætte Tilsynsmyndigheden i stand til at vurdere foranstaltningen i forhold til artikel 61, stk. 3, litra b), og navnlig til kapitlet om genoprettelse af rentabiliteten og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren under den nuværende krise i forhold til statsstøttereglerne (Retningslinjer for omstrukturering) i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte (8).

5.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (38) | Tilsynsmyndigheden har modtaget bemærkninger fra følgende interesserede parter. |
| --- | --- |

(38)

Tilsynsmyndigheden har modtaget bemærkninger fra følgende interesserede parter.

5.1.   Bemærkninger fra Sjóvá og Íslandsbanki

| (39) | Støttemodtageren, Sjóvá, samt Íslandsbanki, der er en af selskabets aktionærer, har indgivet bemærkninger til Tilsynsmyndigheden. |
| --- | --- |

(39)

Støttemodtageren, Sjóvá, samt Íslandsbanki, der er en af selskabets aktionærer, har indgivet bemærkninger til Tilsynsmyndigheden.

| (40) | Sjóvás bemærkninger indeholder primært oplysninger om de omstruktureringsforanstaltninger, der er gennemført af selskabets nye ledelse samt økonomiske oplysninger om virksomhedens drift. |
| --- | --- |

(40)

Sjóvás bemærkninger indeholder primært oplysninger om de omstruktureringsforanstaltninger, der er gennemført af selskabets nye ledelse samt økonomiske oplysninger om virksomhedens drift.

| (41) | Íslandsbanki har i sine bemærkninger anført, at den islandske stat handlede som en markedsøkonomisk investor i forbindelse med dens deltagelse i rekapitaliseringen af Sjóvá. Men hvis Tilsynsmyndigheden måtte nå til den opfattelse, at transaktionen indebar statsstøtte, gør Íslandsbanki gældende, at støtten bør betragtes som forenelig efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). I bemærkningerne fremhæves især foranstaltningens betydning for det islandske finansielle marked, private parters (Glitnir og Islandsbankis) bidrag til rekapitaliseringen og den succes, som omstruktureringen af Sjóvá har været indtil nu. |
| --- | --- |

(41)

Íslandsbanki har i sine bemærkninger anført, at den islandske stat handlede som en markedsøkonomisk investor i forbindelse med dens deltagelse i rekapitaliseringen af Sjóvá. Men hvis Tilsynsmyndigheden måtte nå til den opfattelse, at transaktionen indebar statsstøtte, gør Íslandsbanki gældende, at støtten bør betragtes som forenelig efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). I bemærkningerne fremhæves især foranstaltningens betydning for det islandske finansielle marked, private parters (Glitnir og Islandsbankis) bidrag til rekapitaliseringen og den succes, som omstruktureringen af Sjóvá har været indtil nu.

5.2.   Bemærkninger fra konkurrenter

| (42) | Tilsynsmyndigheden har også modtaget bemærkninger fra VIS og TM. Begge er islandske forsikringsselskaber og i direkte konkurrence med Sjóvá. |
| --- | --- |

(42)

Tilsynsmyndigheden har også modtaget bemærkninger fra VIS og TM. Begge er islandske forsikringsselskaber og i direkte konkurrence med Sjóvá.

| (43) | VIS argumenterer i sine bemærkninger for, at statslig intervention for at muliggøre rekapitalisering af Sjóvá bør betragtes som statsstøtte. Især har VIS henvist til, at det markedsøkonomiske investorprincip ikke gælder for interventionen i betragtning af den økonomiske situation i Sjóvá og mere generelt i Island på daværende tidspunkt, såvel som på grund af betingelserne for interventionen. Ingen privat investor ville have deltaget i rekapitaliseringen under disse omstændigheder. VIS argumenterer endvidere for, at støtten ikke bør erklæres forenelig. Navnlig finder EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), ikke anvendelse, idet Sjóvás fald ikke ville have forårsaget en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi. Støtten var derfor ikke nødvendig. Under alle omstændigheder, hævder VIS, er støtten ikke i overensstemmelse med retningslinjerne for omstrukturering, både fordi der ikke forelå nogen omstruktureringsplan, og fordi støtten havde en fordrejende virkning på konkurrencen, herunder muligheden for aggressiv prispolitik fra Sjóvás side. |
| --- | --- |

(43)

VIS argumenterer i sine bemærkninger for, at statslig intervention for at muliggøre rekapitalisering af Sjóvá bør betragtes som statsstøtte. Især har VIS henvist til, at det markedsøkonomiske investorprincip ikke gælder for interventionen i betragtning af den økonomiske situation i Sjóvá og mere generelt i Island på daværende tidspunkt, såvel som på grund af betingelserne for interventionen. Ingen privat investor ville have deltaget i rekapitaliseringen under disse omstændigheder. VIS argumenterer endvidere for, at støtten ikke bør erklæres forenelig. Navnlig finder EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), ikke anvendelse, idet Sjóvás fald ikke ville have forårsaget en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi. Støtten var derfor ikke nødvendig. Under alle omstændigheder, hævder VIS, er støtten ikke i overensstemmelse med retningslinjerne for omstrukturering, både fordi der ikke forelå nogen omstruktureringsplan, og fordi støtten havde en fordrejende virkning på konkurrencen, herunder muligheden for aggressiv prispolitik fra Sjóvás side.

| (44) | TM har i sine bemærkninger påpeget, at de islandske myndigheders intervention i forbindelse med rekapitaliseringen af Sjóvá ikke fandt sted på markedsvilkår og derfor bør betragtes som statsstøtte. Med hensyn til foranstaltningens forenelighed har TM gjort gældende, at hverken undtagelserne i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eller artikel 61, stk. 3, litra c), finder anvendelse i den foreliggende sag. I relation til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), har TM anført, at bestemmelsen skal anvendes restriktivt og ikke kan bruges til at løse problemerne i en enkelt virksomhed. TM har yderligere gjort gældende, at et forsikringsselskab ikke bør betragtes som systemisk relevant, og at det derfor kunne afvikles på sikker måde inden for de eksisterende lovgivningsmæssige rammer. Under alle omstændigheder var støtten til Sjóvá ifølge TM hverken nødvendig, målrettet eller forholdsmæssig. Der forelå heller ingen omstruktureringsplan, der kunne sikre en tilstrækkelig byrdefordeling og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning, navnlig i relation til Sjóvás prisadfærd. |
| --- | --- |

(44)

TM har i sine bemærkninger påpeget, at de islandske myndigheders intervention i forbindelse med rekapitaliseringen af Sjóvá ikke fandt sted på markedsvilkår og derfor bør betragtes som statsstøtte. Med hensyn til foranstaltningens forenelighed har TM gjort gældende, at hverken undtagelserne i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), eller artikel 61, stk. 3, litra c), finder anvendelse i den foreliggende sag. I relation til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), har TM anført, at bestemmelsen skal anvendes restriktivt og ikke kan bruges til at løse problemerne i en enkelt virksomhed. TM har yderligere gjort gældende, at et forsikringsselskab ikke bør betragtes som systemisk relevant, og at det derfor kunne afvikles på sikker måde inden for de eksisterende lovgivningsmæssige rammer. Under alle omstændigheder var støtten til Sjóvá ifølge TM hverken nødvendig, målrettet eller forholdsmæssig. Der forelå heller ingen omstruktureringsplan, der kunne sikre en tilstrækkelig byrdefordeling og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejning, navnlig i relation til Sjóvás prisadfærd.

6.   BEMÆRKNINGER FRA DE ISLANDSKE MYNDIGHEDER

| (45) | De islandske myndigheder har ikke bestridt de foreløbige resultater af Tilsynsmyndighedens undersøgelser, hvorefter den islandske stats deltagelse i kapitaliseringen af Sjóvá udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Navnlig har de ikke bestridt Tilsynsmyndighedens foreløbige konklusion, hvorefter det markedsøkonomiske investorprincip ikke finder anvendelse. Island har heller ikke bestridt, at ESI's tilbagekøb — via SAT Holding — af Avant-obligationen kan have indebåret et element af statsstøtte til Sjóvá. |
| --- | --- |

(45)

De islandske myndigheder har ikke bestridt de foreløbige resultater af Tilsynsmyndighedens undersøgelser, hvorefter den islandske stats deltagelse i kapitaliseringen af Sjóvá udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Navnlig har de ikke bestridt Tilsynsmyndighedens foreløbige konklusion, hvorefter det markedsøkonomiske investorprincip ikke finder anvendelse. Island har heller ikke bestridt, at ESI's tilbagekøb — via SAT Holding — af Avant-obligationen kan have indebåret et element af statsstøtte til Sjóvá.

| (46) | De islandske myndigheder har anført, at statsstøtten imidlertid er forenelig med EØS-aftalen i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), idet interventionen var nødvendig for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en kontraherende parts økonomi. De har redegjort for den vanskelige økonomiske situation, Island var i på tidspunktet for foranstaltningen. Efter et kraftigt fald i kursen på den islandske krone fra september 2008 og sammenbruddet i alle de tre store banker i oktober 2008 stod Island over for den værste økonomiske krise i nyere tid. Den islandske regering måtte tage dristige skridt for at beskytte landets finansielle system mod et fuldstændigt sammenbrud med uoverskuelige konsekvenser for det islandske samfund. På tidspunktet for foranstaltningen var Islands finansielle system præget af turbulens og led af en generel mangel på tillid til de finansielle institutioner. |
| --- | --- |

(46)

De islandske myndigheder har anført, at statsstøtten imidlertid er forenelig med EØS-aftalen i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), idet interventionen var nødvendig for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en kontraherende parts økonomi. De har redegjort for den vanskelige økonomiske situation, Island var i på tidspunktet for foranstaltningen. Efter et kraftigt fald i kursen på den islandske krone fra september 2008 og sammenbruddet i alle de tre store banker i oktober 2008 stod Island over for den værste økonomiske krise i nyere tid. Den islandske regering måtte tage dristige skridt for at beskytte landets finansielle system mod et fuldstændigt sammenbrud med uoverskuelige konsekvenser for det islandske samfund. På tidspunktet for foranstaltningen var Islands finansielle system præget af turbulens og led af en generel mangel på tillid til de finansielle institutioner.

| (47) | Sjóvá, som er et af de tre store forsikringsselskaber i Island, er systematisk vigtigt for Islands finansielle system. Hvis Sjóvá var gået konkurs, ville det ikke blot have medført, at en stor del af Islands befolkning stod uden forsikringsdækning, og at de mistede deres erstatningskrav i en situation, hvor det islandske samfund allerede havde alvorlige sociale problemer. Det ville også have undermineret tilliden til det finansielle systems institutioner yderligere og spredt den finansielle krises smitte til forsikringssektoren. Offentlighedens tillid til Islands forsikringssektor havde allerede i begyndelsen af 2009 lidt et alvorligt knæk, da ikke kun Sjóvá, men også ejerne af de to andre store forsikringsselskaber blev overtaget af kreditorerne i deres respektive moderselskaber. Derfor ville et sammenbrud i Sjóvá sandsynligvis have resulteret i, at finansmarkedskrisen havde bredt sig fra banksektoren til forsikringssektoren. |
| --- | --- |

(47)

Sjóvá, som er et af de tre store forsikringsselskaber i Island, er systematisk vigtigt for Islands finansielle system. Hvis Sjóvá var gået konkurs, ville det ikke blot have medført, at en stor del af Islands befolkning stod uden forsikringsdækning, og at de mistede deres erstatningskrav i en situation, hvor det islandske samfund allerede havde alvorlige sociale problemer. Det ville også have undermineret tilliden til det finansielle systems institutioner yderligere og spredt den finansielle krises smitte til forsikringssektoren. Offentlighedens tillid til Islands forsikringssektor havde allerede i begyndelsen af 2009 lidt et alvorligt knæk, da ikke kun Sjóvá, men også ejerne af de to andre store forsikringsselskaber blev overtaget af kreditorerne i deres respektive moderselskaber. Derfor ville et sammenbrud i Sjóvá sandsynligvis have resulteret i, at finansmarkedskrisen havde bredt sig fra banksektoren til forsikringssektoren.

| (48) | Denne analyse deles af FME, som bemærker, at en konkurs i Sjóvá ville have haft alvorlige konsekvenser for landets økonomi. Tiltroen til det finansielle marked og økonomien i almindelighed blev alvorligt skadet i forbindelse med de islandske bankers sammenbrud i oktober 2008. De resterende institutioner var skrøbelige, hvilket også gjaldt tilliden til de finansielle institutioner. Sjóvás fortsatte eksistens var vigtig for det islandske finansmarkeds funktion. En konkurs ville have haft afsmittende virkninger på skades- og livsforsikringsmarkederne generelt. Den ville have vanskeliggjort de islandske myndigheders igangværende arbejde på at rekonstruere de finansielle markeder. |
| --- | --- |

(48)

Denne analyse deles af FME, som bemærker, at en konkurs i Sjóvá ville have haft alvorlige konsekvenser for landets økonomi. Tiltroen til det finansielle marked og økonomien i almindelighed blev alvorligt skadet i forbindelse med de islandske bankers sammenbrud i oktober 2008. De resterende institutioner var skrøbelige, hvilket også gjaldt tilliden til de finansielle institutioner. Sjóvás fortsatte eksistens var vigtig for det islandske finansmarkeds funktion. En konkurs ville have haft afsmittende virkninger på skades- og livsforsikringsmarkederne generelt. Den ville have vanskeliggjort de islandske myndigheders igangværende arbejde på at rekonstruere de finansielle markeder.

| (49) | Med hensyn til omfanget af den nødvendige omstrukturering har de islandske myndigheder anført, at Tilsynsmyndigheden bør tage hensyn til, at Sjóvás økonomiske vanskeligheder udelukkende var forvoldt af selskabets ulovlige investeringsaktiviteter og af transaktioner med dets tidligere ejer, Milestone. Det var mangel på passende risikostyring og god selskabsledelse, der muliggjorde dette. Den almindelige forsikringsvirksomhed, som Sjóvá viderefører den dag i dag, omfatter ikke sådanne aktiviteter og transaktioner. Sjóvás forsikringsvirksomhed er levedygtig, hvilket ikke kun fremgår af omstruktureringsplanens økonomiske prognoser, men også bekræftes af FME. Hertil kommer den omstændighed, at en privat, udenforstående investor var parat til at købe aktiemajoriteten i selskabet af staten, hvilket viser, at markedet anser Sjóvá for at være levedygtigt. Transaktionen endte også med, at Island fik størstedelen af støtten tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(49)

Med hensyn til omfanget af den nødvendige omstrukturering har de islandske myndigheder anført, at Tilsynsmyndigheden bør tage hensyn til, at Sjóvás økonomiske vanskeligheder udelukkende var forvoldt af selskabets ulovlige investeringsaktiviteter og af transaktioner med dets tidligere ejer, Milestone. Det var mangel på passende risikostyring og god selskabsledelse, der muliggjorde dette. Den almindelige forsikringsvirksomhed, som Sjóvá viderefører den dag i dag, omfatter ikke sådanne aktiviteter og transaktioner. Sjóvás forsikringsvirksomhed er levedygtig, hvilket ikke kun fremgår af omstruktureringsplanens økonomiske prognoser, men også bekræftes af FME. Hertil kommer den omstændighed, at en privat, udenforstående investor var parat til at købe aktiemajoriteten i selskabet af staten, hvilket viser, at markedet anser Sjóvá for at være levedygtigt. Transaktionen endte også med, at Island fik størstedelen af støtten tilbagebetalt.

| (50) | De islandske myndigheder fremhæver, at de tidligere ejere af Sjóvá mistede hele deres investering, og at både Glitnir og Íslandsbanki deltog i rekapitaliseringen. Desuden har Sjóvá selv bidraget til omstruktureringen ved at skære i omkostningerne og genopbygge selskabets kapital gennem overført overskud. Dermed har både Sjóvás aktionærer og virksomheden selv båret en væsentlig del af byrden. |
| --- | --- |

(50)

De islandske myndigheder fremhæver, at de tidligere ejere af Sjóvá mistede hele deres investering, og at både Glitnir og Íslandsbanki deltog i rekapitaliseringen. Desuden har Sjóvá selv bidraget til omstruktureringen ved at skære i omkostningerne og genopbygge selskabets kapital gennem overført overskud. Dermed har både Sjóvás aktionærer og virksomheden selv båret en væsentlig del af byrden.

| (51) | Med hensyn til behovet for kompenserende foranstaltninger har de islandske myndigheder anført, at der ikke bør kræves yderligere strukturelle foranstaltninger, idet omstruktureringen allerede har ført til en reduktion af Sjóvás balance med omkring 70 %, og idet eventuelle frasalg af dele af kerneforretningen vil true levedygtigheden. De islandske myndigheder bemærker også, at Sjóvá må anses for en SMV, hvilket yderligere reducerer behovet for kompenserende foranstaltninger. Endelig argumenterer de for, at de foreslåede tilsagn, både hvad angår Sjóvás adfærd og lovgivningsmæssige ændringer, er egnede til at minimere eventuel konkurrencefordrejning. |
| --- | --- |

(51)

Med hensyn til behovet for kompenserende foranstaltninger har de islandske myndigheder anført, at der ikke bør kræves yderligere strukturelle foranstaltninger, idet omstruktureringen allerede har ført til en reduktion af Sjóvás balance med omkring 70 %, og idet eventuelle frasalg af dele af kerneforretningen vil true levedygtigheden. De islandske myndigheder bemærker også, at Sjóvá må anses for en SMV, hvilket yderligere reducerer behovet for kompenserende foranstaltninger. Endelig argumenterer de for, at de foreslåede tilsagn, både hvad angår Sjóvás adfærd og lovgivningsmæssige ændringer, er egnede til at minimere eventuel konkurrencefordrejning.

| (52) | Som svar på tredjepartsbemærkningerne fra VIS og TM har de islandske myndigheder hovedsagelig henvist til tidligere indlæg og fremsendt yderligere økonomiske data. |
| --- | --- |

(52)

Som svar på tredjepartsbemærkningerne fra VIS og TM har de islandske myndigheder hovedsagelig henvist til tidligere indlæg og fremsendt yderligere økonomiske data.

7.   OMSTRUKTURERINGSPLANEN

| (53) | Den 3. oktober 2011 forelagde de islandske myndigheder en første omstruktureringsplan for Sjóvá. Denne plan blev yderligere opdateret den 13. april 2012 og den 28. maj 2013. |
| --- | --- |

(53)

Den 3. oktober 2011 forelagde de islandske myndigheder en første omstruktureringsplan for Sjóvá. Denne plan blev yderligere opdateret den 13. april 2012 og den 28. maj 2013.

| (54) | I omstruktureringsplanen tages der stilling til de væsentlige spørgsmål om levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. Ifølge omstruktureringsplanen vil Sjóvá mindske den samlede risikoprofil i investeringsporteføljen, forbedre procedurerne for investeringer og risikostyring, forbedre selskabsledelsen og øge rentabiliteten. |
| --- | --- |

(54)

I omstruktureringsplanen tages der stilling til de væsentlige spørgsmål om levedygtighed, byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejning. Ifølge omstruktureringsplanen vil Sjóvá mindske den samlede risikoprofil i investeringsporteføljen, forbedre procedurerne for investeringer og risikostyring, forbedre selskabsledelsen og øge rentabiliteten.

7.1.   Økonomiske prognoser

| (55) | De islandske myndigheder har forelagt detaljerede økonomiske oplysninger og prognoser for Sjóvá indtil 2016, herunder et basisscenarie og tre stress-scenarier. Selv om omstruktureringsperioden kun varer indtil udgangen af 2014, har de islandske myndigheder forelagt yderligere planlægningsdata for 2015 og 2016. Dette er en hjælp for Tilsynsmyndigheden navnlig i dens vurdering af stress-scenarierne, hvor der tages hensyn til stresspåvirkninger, der er særlige for det islandske marked med virkninger ud over omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

(55)

De islandske myndigheder har forelagt detaljerede økonomiske oplysninger og prognoser for Sjóvá indtil 2016, herunder et basisscenarie og tre stress-scenarier. Selv om omstruktureringsperioden kun varer indtil udgangen af 2014, har de islandske myndigheder forelagt yderligere planlægningsdata for 2015 og 2016. Dette er en hjælp for Tilsynsmyndigheden navnlig i dens vurdering af stress-scenarierne, hvor der tages hensyn til stresspåvirkninger, der er særlige for det islandske marked med virkninger ud over omstruktureringsperioden.

| (56) | I alle fire scenarier blev der opstillet antagelser for perioden 2013-2016 i forhold til væksten i bruttonationalproduktet (BNP), inflation, udvikling i markedsandele, afkastet af indeksregulerede statsobligationer, kontant afkast, risikopræmie på aktier og allokering af egenkapital samt forholdet mellem erstatningskrav og præmieindtægter samt mellem omkostninger og præmier i Sjóvá. |
| --- | --- |

(56)

I alle fire scenarier blev der opstillet antagelser for perioden 2013-2016 i forhold til væksten i bruttonationalproduktet (BNP), inflation, udvikling i markedsandele, afkastet af indeksregulerede statsobligationer, kontant afkast, risikopræmie på aktier og allokering af egenkapital samt forholdet mellem erstatningskrav og præmieindtægter samt mellem omkostninger og præmier i Sjóvá.

7.1.1.   Basisscenarie

| (57) | I basisscenariet er de økonomiske prognoser baseret på den femårige prognose for BNP-vækst og inflation i den islandske økonomi, der blev offentliggjort af Islands Statistik den 30. marts 2012, og de er blevet ajourført den 28. maj 2013 på grundlag af Sjóvás faktiske resultater og de faktiske data for den islandske økonomi i 2012. I basisscenariet forudsættes navnlig en moderat økonomisk vækst, et fald i inflationen, en stabil rente og konstante markedsandele for Sjóvá.

  Basisscenarie: antagelser | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP-vækst | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflation | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Sjóvás markedsandel | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indekserede statsobligationer | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Risikopræmie på aktier | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Allokering egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Erstatningskrav/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Omkostninger/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(57)

I basisscenariet er de økonomiske prognoser baseret på den femårige prognose for BNP-vækst og inflation i den islandske økonomi, der blev offentliggjort af Islands Statistik den 30. marts 2012, og de er blevet ajourført den 28. maj 2013 på grundlag af Sjóvás faktiske resultater og de faktiske data for den islandske økonomi i 2012. I basisscenariet forudsættes navnlig en moderat økonomisk vækst, et fald i inflationen, en stabil rente og konstante markedsandele for Sjóvá.

Basisscenarie: antagelser

2012

2013

2014

2015

2016

BNP-vækst

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflation

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Sjóvás markedsandel

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indekserede statsobligationer

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Risikopræmie på aktier

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Allokering egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Erstatningskrav/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Omkostninger/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (58) | Den forventede resultatopgørelse samt balance i basisscenariet er angivet i tabellerne nedenfor.

  Basisscenarie: resultatopgørelse (i mio. ISK) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Præmieindtægt | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Erstatningsudgifter | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Andre indtægter | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Driftsomkostninger | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Resultat af forsikringsdriften | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Formueindkomst | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Resultat før skat og afskrivninger | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Afskrivning af goodwill | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Resultat før skat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indkomstskat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Overskud | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(58)

Den forventede resultatopgørelse samt balance i basisscenariet er angivet i tabellerne nedenfor.

Basisscenarie: resultatopgørelse (i mio. ISK)

2012

2013

2014

2015

2016

Præmieindtægt

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Erstatningsudgifter

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Andre indtægter

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Driftsomkostninger

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Resultat af forsikringsdriften

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Formueindkomst

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Resultat før skat og afskrivninger

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Afskrivning af goodwill

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Resultat før skat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indkomstskat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Overskud

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Basisscenarie: balance (i mio. ISK)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiver: | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Driftsaktiver | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Goodwill | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Andre immaterielle aktiver | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Skattefradrag | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Værdipapirer | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Genforsikringsaktiver | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tilgodehavender | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Likvide midler | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Aktiver i alt | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egenkapital: | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egenkapital primo | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Årets resultat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Udbytte | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egenkapital i alt | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Passiver | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Forsikringsmæssige hensættelser | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Forsikringsmæssige hensættelser til livsforsikring | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Diverse kreditorer | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Passiver i alt | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Egenkapital og passiver | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Aktiver:

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Driftsaktiver

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Goodwill

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Andre immaterielle aktiver

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Skattefradrag

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Værdipapirer

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Genforsikringsaktiver

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tilgodehavender

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Likvide midler

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Aktiver i alt

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egenkapital:

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egenkapital primo

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Årets resultat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Udbytte

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egenkapital i alt

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Passiver

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Forsikringsmæssige hensættelser

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Forsikringsmæssige hensættelser til livsforsikring

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Diverse kreditorer

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Passiver i alt

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Egenkapital og passiver

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (59) | De vigtigste nøgletal som fremskrevet i basisscenariet er vist i tabellen nedenfor.

  Basisscenarie: økonomiske nøgletal | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korrigeret solvens | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Forrentning af egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(59)

De vigtigste nøgletal som fremskrevet i basisscenariet er vist i tabellen nedenfor.

Basisscenarie: økonomiske nøgletal

2012

2013

2014

2015

2016

Korrigeret solvens

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Forrentning af egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (60) | Ved slutningen af omstruktureringsperioden vil den forventede forrentning af Sjóvás egenkapitalen nå op på omkring [...] % i basisscenariet. |
| --- | --- |

(60)

Ved slutningen af omstruktureringsperioden vil den forventede forrentning af Sjóvás egenkapitalen nå op på omkring [...] % i basisscenariet.

7.1.2.   Stress-scenarie: double dip

| (61) | De islandske myndigheder har forelagt en simulering af et double dip-stress-scenarie. Scenariets BNP-forudsætninger for 2013-2016 simulerer yderligere recession og højere inflation. For at lægge et ekstra element af stress ind i simuleringen antages det også, at renten er uændret, og at risikopræmien for aktier bliver negativ. Double dip-scenarier simulerer således en dyb recession kombineret med yderligere stressfaktorer.

  Double dip-stress-scenarie: antagelser | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP-vækst | 1,6 % | 1,2 % | – 6,6 % | – 4,0 % | 2,6 % |
| Inflation | 4,2 % | 12,4 % | 12,0 % | 5,4 % | 4,0 % |
| Sjóvás markedsandel | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indekserede statsobligationer | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Realrente af kontant afkast | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Risikopræmie på aktier | 5 % | 5 % | – 70 % | – 7,9 % | 5 % |
| Allokering egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Erstatningskrav/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Omkostninger/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(61)

De islandske myndigheder har forelagt en simulering af et double dip-stress-scenarie. Scenariets BNP-forudsætninger for 2013-2016 simulerer yderligere recession og højere inflation. For at lægge et ekstra element af stress ind i simuleringen antages det også, at renten er uændret, og at risikopræmien for aktier bliver negativ. Double dip-scenarier simulerer således en dyb recession kombineret med yderligere stressfaktorer.

Double dip-stress-scenarie: antagelser

2012

2013

2014

2015

2016

BNP-vækst

1,6 %

1,2 %

– 6,6 %

– 4,0 %

2,6 %

Inflation

4,2 %

12,4 %

12,0 %

5,4 %

4,0 %

Sjóvás markedsandel

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indekserede statsobligationer

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Realrente af kontant afkast

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Risikopræmie på aktier

5 %

5 %

– 70 %

– 7,9 %

5 %

Allokering egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Erstatningskrav/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Omkostninger/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Double dip-stress-scenarie: finansielle poster (i mio. ISK, medmindre andet er angivet)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resultat af forsikringsdriften | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Samlet resultat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Korrigeret solvens | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Forrentning af egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Resultat af forsikringsdriften

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Samlet resultat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Korrigeret solvens

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Forrentning af egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7.1.3.   Stress-scenarie: kapitalkontrol

| (62) | De islandske myndigheder har forelagt en simulering af et kapitalkontrol-stress-scenarie. I denne stresstest antages det, at kontrol med kapitalbevægelser vil blive ophævet i Island i 2014. Som en konsekvens heraf falder ISK til sin nuværende offshore-værdi, hvilket er omkring 30 % under den officielle valutakurs. Dette udmønter sig i en stigning i inflationen. Den større inflation vil derpå øge erstatningsprocenten. Realrenten antages at stige til 6,5 % og risikopræmien på aktier at nå — 50 % på grund af kapitalflugt.

  Kapitalkontrol-stress-scenarie: antagelser | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP-vækst | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflation | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 10,5 % | 5 % |
| Sjóvás markedsandel | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indekserede statsobligationer | 2,5 % | 2,5 % | 6,5 % | 6,5 % | 6,5 % |
| Realrente af kontant afkast | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Risikopræmie på aktier | 5 % | 5 % | – 50 % | 5 % | 5 % |
| Allokering egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Erstatningskrav/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Omkostninger/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(62)

De islandske myndigheder har forelagt en simulering af et kapitalkontrol-stress-scenarie. I denne stresstest antages det, at kontrol med kapitalbevægelser vil blive ophævet i Island i 2014. Som en konsekvens heraf falder ISK til sin nuværende offshore-værdi, hvilket er omkring 30 % under den officielle valutakurs. Dette udmønter sig i en stigning i inflationen. Den større inflation vil derpå øge erstatningsprocenten. Realrenten antages at stige til 6,5 % og risikopræmien på aktier at nå — 50 % på grund af kapitalflugt.

Kapitalkontrol-stress-scenarie: antagelser

2012

2013

2014

2015

2016

BNP-vækst

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflation

4,2 %

3,4 %

2,5 %

10,5 %

5 %

Sjóvás markedsandel

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indekserede statsobligationer

2,5 %

2,5 %

6,5 %

6,5 %

6,5 %

Realrente af kontant afkast

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Risikopræmie på aktier

5 %

5 %

– 50 %

5 %

5 %

Allokering egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Erstatningskrav/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Omkostninger/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kapitalkontrol-stress-scenarie: finansielle poster (i mio. ISK, medmindre andet er angivet)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resultat af forsikringsdriften | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Samlet resultat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Korrigeret solvens | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Forrentning af egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Resultat af forsikringsdriften

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Samlet resultat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Korrigeret solvens

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Forrentning af egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7.1.4.   Stress-scenarie: 2 kolde vintre

| (63) | De islandske myndigheder har forelagt en simulering af et stress-scenarie, hvori der indgår 2 kolde vintre. I forhold til basisscenariet indtræffer der i denne simulering to usædvanligt kolde vintre. Dette medfører en betydelig stigning i antallet af erstatninger (især bilulykker), der er relativt små og derfor ikke er dækket af genforsikring. Erstatningernes størrelse antages at svare til 100 % af præmieindtægterne.

  Stress-scenarie med 2 kolde vintre: antagelser | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP-vækst | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflation | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Sjóvás markedsandel | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indekserede statsobligationer | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Realrente af kontant afkast | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Risikopræmie på aktier | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Allokering egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Erstatningskrav/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Omkostninger/præmier for egen regning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(63)

De islandske myndigheder har forelagt en simulering af et stress-scenarie, hvori der indgår 2 kolde vintre. I forhold til basisscenariet indtræffer der i denne simulering to usædvanligt kolde vintre. Dette medfører en betydelig stigning i antallet af erstatninger (især bilulykker), der er relativt små og derfor ikke er dækket af genforsikring. Erstatningernes størrelse antages at svare til 100 % af præmieindtægterne.

Stress-scenarie med 2 kolde vintre: antagelser

2012

2013

2014

2015

2016

BNP-vækst

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflation

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Sjóvás markedsandel

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indekserede statsobligationer

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Realrente af kontant afkast

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Risikopræmie på aktier

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Allokering egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Erstatningskrav/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Omkostninger/præmier for egen regning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

»2 kolde vintre«-stress-tilfælde: finansielle poster (i mio. ISK, medmindre andet er angivet)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resultat af forsikringsdriften | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Samlet resultat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Korrigeret solvens | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Forrentning af egenkapital | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Resultat af forsikringsdriften

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Samlet resultat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Korrigeret solvens

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Forrentning af egenkapital

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7.1.5.   Stress-tilfælde: konklusion

| (64) | I alle tre stress-scenarier forbliver solvensprocenten fortsat høj i hele omstruktureringsperioden, og Sjóvá ville være rentabelt bortset fra i forhold til bestemte stress-begivenheder i visse år. Men ifølge de supplerende planlægningsdata for 2015 og 2016 ville Sjóvá genvinde sin rentabilitet hurtigt derefter, selv under disse omstændigheder. |
| --- | --- |

(64)

I alle tre stress-scenarier forbliver solvensprocenten fortsat høj i hele omstruktureringsperioden, og Sjóvá ville være rentabelt bortset fra i forhold til bestemte stress-begivenheder i visse år. Men ifølge de supplerende planlægningsdata for 2015 og 2016 ville Sjóvá genvinde sin rentabilitet hurtigt derefter, selv under disse omstændigheder.

7.2.   Beskrivelse af omstruktureringsforanstaltningerne

| (65) | Omstruktureringen af Sjóvá er sammensat af flere strukturelle og adfærdsmæssige foranstaltninger, som er beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

(65)

Omstruktureringen af Sjóvá er sammensat af flere strukturelle og adfærdsmæssige foranstaltninger, som er beskrevet nedenfor.

7.2.1.   Udskillelse af forsikringsvirksomhed og afvikling af investeringer

| (66) | Som anført ovenfor var de væsentligste problemer, der førte til Sjóvás økonomiske vanskeligheder, et resultat af de investeringsbeslutninger, som selskabets tidligere ejer, Milestone, havde truffet, og den koncerninterne låneaktivitet, Milestone havde godkendt. Som følge heraf kom Sjóvá ud i alvorlige vanskeligheder i forhold til sin investeringsportefølje. Det var derfor et vigtigt skridt i forbindelse med omstruktureringen af Sjóvá, at selskabet i sommeren 2009 overdrog sine forsikringsaktiviteter til et nyt selskab (der senere blev omdøbt til Sjóvá), og at den hidtidige investeringsportefølje blev afviklet. |
| --- | --- |

(66)

Som anført ovenfor var de væsentligste problemer, der førte til Sjóvás økonomiske vanskeligheder, et resultat af de investeringsbeslutninger, som selskabets tidligere ejer, Milestone, havde truffet, og den koncerninterne låneaktivitet, Milestone havde godkendt. Som følge heraf kom Sjóvá ud i alvorlige vanskeligheder i forhold til sin investeringsportefølje. Det var derfor et vigtigt skridt i forbindelse med omstruktureringen af Sjóvá, at selskabet i sommeren 2009 overdrog sine forsikringsaktiviteter til et nyt selskab (der senere blev omdøbt til Sjóvá), og at den hidtidige investeringsportefølje blev afviklet.

7.2.2.   Ændring i selskabsledelsen og kontrolstrukturer

| (67) | En ny islandsk lov om forsikringsvirksomhed trådte i kraft i 2010. Den indeholder strengere regler for selskabsledelse og andre kontrolmekanismer i forsikringsselskaber. |
| --- | --- |

(67)

En ny islandsk lov om forsikringsvirksomhed trådte i kraft i 2010. Den indeholder strengere regler for selskabsledelse og andre kontrolmekanismer i forsikringsselskaber.

| (68) | De relevante ændringer er følgende:






  — | Et bestyrelsesmedlem for et forsikringsselskab kan ikke være bestyrelsesmedlem for noget andet finansieringsinstitut eller forsikringsselskab. FME kan dispensere i forhold til datterselskaber. |
| --- | --- | --- |

(68)

De relevante ændringer er følgende:

—

Et bestyrelsesmedlem for et forsikringsselskab kan ikke være bestyrelsesmedlem for noget andet finansieringsinstitut eller forsikringsselskab. FME kan dispensere i forhold til datterselskaber.

| — | Alle administrerende direktører og bestyrelsesmedlemmer skal deltage i undersøgelser, som FME foretager med henblik på at vurdere deres kvalifikationer og viden. FME kan nægte at godtage personer, der ikke klarer denne vurdering, som bestyrelsesmedlem eller administrerende direktør i et forsikringsselskab. |
| --- | --- |

—

Alle administrerende direktører og bestyrelsesmedlemmer skal deltage i undersøgelser, som FME foretager med henblik på at vurdere deres kvalifikationer og viden. FME kan nægte at godtage personer, der ikke klarer denne vurdering, som bestyrelsesmedlem eller administrerende direktør i et forsikringsselskab.

| — | Bestyrelsen skal udarbejde regler for ledelsen, regler for intern inspektion, regler for intern revision, regler om finansielle aktiviteter og procedurer, regler og procedurer for enhver form for udlånsaktivitet samt regler og procedurer for forretningsaftaler med nærstående parter. |
| --- | --- |

—

Bestyrelsen skal udarbejde regler for ledelsen, regler for intern inspektion, regler for intern revision, regler om finansielle aktiviteter og procedurer, regler og procedurer for enhver form for udlånsaktivitet samt regler og procedurer for forretningsaftaler med nærstående parter.

| — | Bestyrelsen skal udarbejde regler om den handel med finansielle instrumenter, som selskabet selv foretager, og som foretages personligt af bestyrelsesmedlemmerne, den administrerende direktør og nærmere bestemte nøglepersoner i selskabet. |
| --- | --- |

—

Bestyrelsen skal udarbejde regler om den handel med finansielle instrumenter, som selskabet selv foretager, og som foretages personligt af bestyrelsesmedlemmerne, den administrerende direktør og nærmere bestemte nøglepersoner i selskabet.

| — | FME fastsætter regler for enhver form for bonusordning, der er en del af lønpakkerne i forsikringsselskaber. |
| --- | --- |

—

FME fastsætter regler for enhver form for bonusordning, der er en del af lønpakkerne i forsikringsselskaber.

| — | Bestyrelsen skal fastsætte særlige, bindende regler om investeringsprocedurerne og om gennemførelsen af investeringsaktiviteter, hvor selskabet har til hensigt at investere i finansielle instrumenter, der ikke er noteret på en registreret fondsbørs. |
| --- | --- |

—

Bestyrelsen skal fastsætte særlige, bindende regler om investeringsprocedurerne og om gennemførelsen af investeringsaktiviteter, hvor selskabet har til hensigt at investere i finansielle instrumenter, der ikke er noteret på en registreret fondsbørs.

| — | Bestyrelsen skal fastsætte bindende regler for køb af fast ejendom, der udelukkende har et investeringsmæssigt formål og ikke er bestemt til virksomhedens eget brug. |
| --- | --- |

—

Bestyrelsen skal fastsætte bindende regler for køb af fast ejendom, der udelukkende har et investeringsmæssigt formål og ikke er bestemt til virksomhedens eget brug.

| — | Alle de interne regler, der kræves ifølge de ovenfor anførte bestemmelser, skal forelægges FME til gennemgang og godkendelse. |
| --- | --- |

—

Alle de interne regler, der kræves ifølge de ovenfor anførte bestemmelser, skal forelægges FME til gennemgang og godkendelse.

| (69) | Sjóvá har implementeret de relevante ændringer som følge af den nye lovgivning. I overensstemmelse med de nye lovkrav har Sjóvás bestyrelse fastsat regler for investeringer, og enhver ændring af disse regler skal godkendes af FME. Sjóvás bestyrelse har fastsat og underskrevet reglerne om selskabsledelse den 4. april 2011 og forelagt dem for FME. Den administrerende direktør har også fastsat og underskrevet regler, der definerer og fastlægger minimumskvalifikationer for nøglemedarbejdere. |
| --- | --- |

(69)

Sjóvá har implementeret de relevante ændringer som følge af den nye lovgivning. I overensstemmelse med de nye lovkrav har Sjóvás bestyrelse fastsat regler for investeringer, og enhver ændring af disse regler skal godkendes af FME. Sjóvás bestyrelse har fastsat og underskrevet reglerne om selskabsledelse den 4. april 2011 og forelagt dem for FME. Den administrerende direktør har også fastsat og underskrevet regler, der definerer og fastlægger minimumskvalifikationer for nøglemedarbejdere.

| (70) | Desuden oprettede Sjóvá i april 2010 en ny afdeling benævnt »Risiko og analyse«. Denne afdeling refererer direkte til den administrerende direktør og ledes af en kvalificeret aktuar og består af yderligere seks medarbejdere. Denne afdeling skal:






  — | have ansvaret for at udfærdige og håndhæve procedureregler om lovgivningsmæssig og forsigtig risikostyring af Sjóvás forretningssegmenter inden for livs- og skadesforsikring |
| --- | --- | --- |

(70)

Desuden oprettede Sjóvá i april 2010 en ny afdeling benævnt »Risiko og analyse«. Denne afdeling refererer direkte til den administrerende direktør og ledes af en kvalificeret aktuar og består af yderligere seks medarbejdere. Denne afdeling skal:

—

have ansvaret for at udfærdige og håndhæve procedureregler om lovgivningsmæssig og forsigtig risikostyring af Sjóvás forretningssegmenter inden for livs- og skadesforsikring

| — | analysere tegningsresultaterne fra alle forsikringsklasser, der føres i Sjóvá |
| --- | --- |

—

analysere tegningsresultaterne fra alle forsikringsklasser, der føres i Sjóvá

| — | rapportere om og foreslå ændringer af tarifferne |
| --- | --- |

—

rapportere om og foreslå ændringer af tarifferne

| — | have ansvaret for præcis beregning af tarifferne for alle forsikringsklasser |
| --- | --- |

—

have ansvaret for præcis beregning af tarifferne for alle forsikringsklasser

| — | håndhæve alle procedurer i Sjóvá med hensyn til risikostyring |
| --- | --- |

—

håndhæve alle procedurer i Sjóvá med hensyn til risikostyring

| — | analysere de forsikringsmæssige hensættelser med jævne mellemrum og have ansvaret for præcise erstatningshensættelser |
| --- | --- |

—

analysere de forsikringsmæssige hensættelser med jævne mellemrum og have ansvaret for præcise erstatningshensættelser

| — | gennemføre stresstest og egen risiko- og solvensbedømmelse (ORSA) |
| --- | --- |

—

gennemføre stresstest og egen risiko- og solvensbedømmelse (ORSA)

| — | have ansvaret for gennemførelsen af solvens II-direktivet og håndhævelse af solvens II-kravene internt i Sjóvá |
| --- | --- |

—

have ansvaret for gennemførelsen af solvens II-direktivet og håndhævelse af solvens II-kravene internt i Sjóvá

| — | afgive regelmæssige rapporter om ethvert spørgsmål vedrørende risikostyringen til den administrerende direktør og til bestyrelsen |
| --- | --- |

—

afgive regelmæssige rapporter om ethvert spørgsmål vedrørende risikostyringen til den administrerende direktør og til bestyrelsen

| — | underrette og rapportere til Finanstilsynet om alle spørgsmål vedrørende risikostyring og forsikringstekniske resultater og rapporter, som kræves ifølge loven. |
| --- | --- |

—

underrette og rapportere til Finanstilsynet om alle spørgsmål vedrørende risikostyring og forsikringstekniske resultater og rapporter, som kræves ifølge loven.

| (71) | Endelig har bestyrelsen nedsat et internt revisionsudvalg i overensstemmelse med lovgivningens krav. |
| --- | --- |

(71)

Endelig har bestyrelsen nedsat et internt revisionsudvalg i overensstemmelse med lovgivningens krav.

7.2.3.   Andre levedygtighedsforanstaltninger

| (72) | Sjóvá har iværksat foranstaltninger til at øge fortjenesten i sin forsikringsvirksomhed og reducere omkostningerne. Disse foranstaltninger omfatter lønnedskæringer, reduktion af markedsførings- og andre driftsomkostninger samt gennemførelse af strenge regler for afgivelse af forsikringstilbud. Desuden findes der i øjeblikket ingen kompenserende bonusordninger for medarbejderne. Endelig har Sjóvá standset sin genforsikringsvirksomhed, hvorigennem det tidligere havde oparbejdet en international portefølje af forsikringsrisiko. |
| --- | --- |

(72)

Sjóvá har iværksat foranstaltninger til at øge fortjenesten i sin forsikringsvirksomhed og reducere omkostningerne. Disse foranstaltninger omfatter lønnedskæringer, reduktion af markedsførings- og andre driftsomkostninger samt gennemførelse af strenge regler for afgivelse af forsikringstilbud. Desuden findes der i øjeblikket ingen kompenserende bonusordninger for medarbejderne. Endelig har Sjóvá standset sin genforsikringsvirksomhed, hvorigennem det tidligere havde oparbejdet en international portefølje af forsikringsrisiko.

| (73) | Disse foranstaltninger tager især sigte på at sikre, at den samlede erstatnings- og omkostningsprocent er under 100 %, dvs. at forsikringsforretningen er bæredygtig i sig selv, uden at der tages utilbørlige risici i forbindelse med investeringsaktiviteter. Som følge af disse foranstaltninger var Sjóvá i stand til at forbedre sin samlede erstatnings- og omkostningsprocent fra 114,4 % i 2005 til 95,6 % i 2010. Ifølge fremskrivningerne i basisscenariet vil procenten forblive under 100 % frem til 2016. |
| --- | --- |

(73)

Disse foranstaltninger tager især sigte på at sikre, at den samlede erstatnings- og omkostningsprocent er under 100 %, dvs. at forsikringsforretningen er bæredygtig i sig selv, uden at der tages utilbørlige risici i forbindelse med investeringsaktiviteter. Som følge af disse foranstaltninger var Sjóvá i stand til at forbedre sin samlede erstatnings- og omkostningsprocent fra 114,4 % i 2005 til 95,6 % i 2010. Ifølge fremskrivningerne i basisscenariet vil procenten forblive under 100 % frem til 2016.

7.3.   Tilsagn

| (74) | Som anført i bilaget har den islandske regering og Sjóvá afgivet tilsagn med hensyn til restriktioner for prissætningen af forsikringstilbud til visse erhvervskunder samt forbud mod visse opkøb og reklameaktiviteter. |
| --- | --- |

(74)

Som anført i bilaget har den islandske regering og Sjóvá afgivet tilsagn med hensyn til restriktioner for prissætningen af forsikringstilbud til visse erhvervskunder samt forbud mod visse opkøb og reklameaktiviteter.

| (75) | De islandske myndigheder har også afgivet tilsagn om at indføre visse lovgivningsmæssige ændringer vedrørende forsikringsmarkedets funktion som anført i bilaget. |
| --- | --- |

(75)

De islandske myndigheder har også afgivet tilsagn om at indføre visse lovgivningsmæssige ændringer vedrørende forsikringsmarkedets funktion som anført i bilaget.

II.   VURDERING

1.   STATSSTØTTE

| (76) | I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hedder det:
  »Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.« |
| --- | --- |

(76)

I EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, hedder det:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

| (77) | Tilsynsmyndigheden skal vurdere følgende foranstaltninger, der er nævnt ovenfor i punkt 18:






  1. | Den islandske stat bidrog til rekapitaliseringen af Sjóvá ved til SAT Holding at overdrage to obligationer, den var i besiddelse af, og som af en ekstern ekspert var værdisat til 11,6 milliarder ISK (ca. 76 millioner EUR), til anvendelse som aktiekapital i Sjóvá. |
| --- | --- | --- |

(77)

Tilsynsmyndigheden skal vurdere følgende foranstaltninger, der er nævnt ovenfor i punkt 18:

1.

Den islandske stat bidrog til rekapitaliseringen af Sjóvá ved til SAT Holding at overdrage to obligationer, den var i besiddelse af, og som af en ekstern ekspert var værdisat til 11,6 milliarder ISK (ca. 76 millioner EUR), til anvendelse som aktiekapital i Sjóvá.

| 2. | Den islandske stat gav også tilladelse til, at Glitnirs pant i den af Avant udstedte obligation rykkede op fra 4. til 3. prioritet for at muliggøre Glitnirs bidrag til Sjóvás kapital. Da Avant-obligationen mistede det meste af sin værdi efter den islandske Højesterets dom af 16. juni 2010, indgik den islandske stat (gennem ESI) aftalen om overdragelse af aktiver den 28. juli 2010. Denne aftale resulterede i, at ESI bidrog med yderligere 683 til 739 millioner ISK til stabiliseringen af Sjóvá gennem sit køb af Avant-obligationen fra SAT Holding 880 millioner ISK. |
| --- | --- |

2.

Den islandske stat gav også tilladelse til, at Glitnirs pant i den af Avant udstedte obligation rykkede op fra 4. til 3. prioritet for at muliggøre Glitnirs bidrag til Sjóvás kapital. Da Avant-obligationen mistede det meste af sin værdi efter den islandske Højesterets dom af 16. juni 2010, indgik den islandske stat (gennem ESI) aftalen om overdragelse af aktiver den 28. juli 2010. Denne aftale resulterede i, at ESI bidrog med yderligere 683 til 739 millioner ISK til stabiliseringen af Sjóvá gennem sit køb af Avant-obligationen fra SAT Holding 880 millioner ISK.

| (78) | Der vil nedenfor blive henvist til disse foranstaltninger som »rekapitaliseringsforanstaltningerne«. |
| --- | --- |

(78)

Der vil nedenfor blive henvist til disse foranstaltninger som »rekapitaliseringsforanstaltningerne«.

1.1.   Statslige midler

| (79) | Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, er det klart, at den første af kapitaliseringsforanstaltningerne blev finansieret med statsmidler, der blev stillet til rådighed af den islandske stat. |
| --- | --- |

(79)

Som Tilsynsmyndigheden allerede konkluderede foreløbigt i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren, er det klart, at den første af kapitaliseringsforanstaltningerne blev finansieret med statsmidler, der blev stillet til rådighed af den islandske stat.

| (80) | Hvad angår den anden rekapitaliseringsforanstaltning, blev betalingen for det senere køb af Avant-obligation fra SAT Holding også bragt i stand af den islandske stat ved hjælp af statsmidler. Endvidere mindskede forbedringen af Glitnirs sikkerhed i Avant-obligationen sandsynligheden for, at staten ville opnå tilbagebetaling på grundlag af obligationen, hvilket derfor reducerede værdien af dens krav. Denne reduktion påvirkede dermed også statsmidler. |
| --- | --- |

(80)

Hvad angår den anden rekapitaliseringsforanstaltning, blev betalingen for det senere køb af Avant-obligation fra SAT Holding også bragt i stand af den islandske stat ved hjælp af statsmidler. Endvidere mindskede forbedringen af Glitnirs sikkerhed i Avant-obligationen sandsynligheden for, at staten ville opnå tilbagebetaling på grundlag af obligationen, hvilket derfor reducerede værdien af dens krav. Denne reduktion påvirkede dermed også statsmidler.

| (81) | Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at der var statsmidler involveret i begge rekapitaliseringsforanstaltninger til fordel for Sjóvá. |
| --- | --- |

(81)

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at der var statsmidler involveret i begge rekapitaliseringsforanstaltninger til fordel for Sjóvá.

1.2.   Begunstigelse af visse virksomheder eller visse produktioner

| (82) | For at udgøre statsstøtte skal en foranstaltning indebære en selektiv fordel for visse virksomheder eller visse produktioner. |
| --- | --- |

(82)

For at udgøre statsstøtte skal en foranstaltning indebære en selektiv fordel for visse virksomheder eller visse produktioner.

| (83) | Formålet med rekapitaliseringsforanstaltningerne var at sikre, at Sjóvá kunne opfylde de fastsatte minimumsgrænser for kapitalkrav og derigennem gøre det muligt for selskabet at forblive aktivt i forsikringsbranchen. |
| --- | --- |

(83)

Formålet med rekapitaliseringsforanstaltningerne var at sikre, at Sjóvá kunne opfylde de fastsatte minimumsgrænser for kapitalkrav og derigennem gøre det muligt for selskabet at forblive aktivt i forsikringsbranchen.

| (84) | De islandske myndigheder har bekræftet, at staten deltog i kapitaltilførslen til Sjóvás forsikringsforretning, fordi Glitnir og Íslandsbanki ikke havde midlerne til selv at tilvejebringe den nødvendige kapital, og fordi der ikke kunne findes nogen anden privat investor, der ville gøre det. Dette bekræfter Tilsynsmyndighedens påstand i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren om, at den islandske stat ikke handlede som en markedsøkonomisk investor, da den deltog i kapitaltilførslen til Sjóvá. |
| --- | --- |

(84)

De islandske myndigheder har bekræftet, at staten deltog i kapitaltilførslen til Sjóvás forsikringsforretning, fordi Glitnir og Íslandsbanki ikke havde midlerne til selv at tilvejebringe den nødvendige kapital, og fordi der ikke kunne findes nogen anden privat investor, der ville gøre det. Dette bekræfter Tilsynsmyndighedens påstand i beslutningen om at indlede undersøgelsesproceduren om, at den islandske stat ikke handlede som en markedsøkonomisk investor, da den deltog i kapitaltilførslen til Sjóvá.

| (85) | Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at rekapitaliseringsforanstaltningerne indebar en fordel for Sjóvá. Denne fordel er tydeligt selektiv, idet foranstaltningerne var udformet med henblik på kun at gavne Sjóvá. |
| --- | --- |

(85)

Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at rekapitaliseringsforanstaltningerne indebar en fordel for Sjóvá. Denne fordel er tydeligt selektiv, idet foranstaltningerne var udformet med henblik på kun at gavne Sjóvá.

| (86) | Statsstøtteelementet svarer til den egenkapital, Sjóvá ikke ville have fået uden statens deltagelse, dvs. de første 11,6 milliarder ISK, som den islandske stat bidrog med, samt det yderligere bidrag fra ESI på mellem 683 og 739 millioner ISK i henhold til aftalen om overdragelse af aktiver af 28. juli 2010. Tilsynsmyndigheden vurderer således, at støtteelementet beløb sig til omkring 12,3 milliarder ISK. |
| --- | --- |

(86)

Statsstøtteelementet svarer til den egenkapital, Sjóvá ikke ville have fået uden statens deltagelse, dvs. de første 11,6 milliarder ISK, som den islandske stat bidrog med, samt det yderligere bidrag fra ESI på mellem 683 og 739 millioner ISK i henhold til aftalen om overdragelse af aktiver af 28. juli 2010. Tilsynsmyndigheden vurderer således, at støtteelementet beløb sig til omkring 12,3 milliarder ISK.

1.3.   Fordrejning af konkurrencen og påvirkning af samhandelen mellem de kontraherende parter

| (87) | Rekapitaliseringsforanstaltningerne styrker Sjóvás position i forhold til konkurrenterne (eller de potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Sjóvá er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på forsikringsmarkedet, som er åbent for international konkurrence i EØS. Mens de islandske finansielle markeder i øjeblikket er temmelig isolerede, navnlig på grund af kontrollen med kapitalbevægelser, findes der stadig grænseoverskridende handel med forsikringsydelser, og den vil øges, når kapitalkontrollen ophæves. Rekapitaliseringsforanstaltningerne fordrejer derfor eller truer med at fordreje konkurrencen på en måde, der påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(87)

Rekapitaliseringsforanstaltningerne styrker Sjóvás position i forhold til konkurrenterne (eller de potentielle konkurrenter) i Island og andre EØS-stater. Sjóvá er en virksomhed, der som beskrevet ovenfor er aktiv på forsikringsmarkedet, som er åbent for international konkurrence i EØS. Mens de islandske finansielle markeder i øjeblikket er temmelig isolerede, navnlig på grund af kontrollen med kapitalbevægelser, findes der stadig grænseoverskridende handel med forsikringsydelser, og den vil øges, når kapitalkontrollen ophæves. Rekapitaliseringsforanstaltningerne fordrejer derfor eller truer med at fordreje konkurrencen på en måde, der påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

1.4.   Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte

| (88) | På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at rekapitaliseringsforanstaltningerne indebærer statsstøtte som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. |
| --- | --- |

(88)

På grundlag af ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at rekapitaliseringsforanstaltningerne indebærer statsstøtte som anført i EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

2.   PROCEDUREKRAV

| (89) | I henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-Tilsynsmyndigheden [...] underrettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil [...]. Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte procedure har ført til endelig beslutning.« |
| --- | --- |

(89)

I henhold til artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 skal »EFTA-Tilsynsmyndigheden [...] underrettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil [...]. Den pågældende medlemsstat må ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte procedure har ført til endelig beslutning.«

| (90) | De islandske myndigheder anmeldte ikke rekapitaliseringsforanstaltningerne til Tilsynsmyndigheden, før de blev gennemført. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. Gennemførelsen af disse støtteforanstaltninger var derfor ulovlig. |
| --- | --- |

(90)

De islandske myndigheder anmeldte ikke rekapitaliseringsforanstaltningerne til Tilsynsmyndigheden, før de blev gennemført. Tilsynsmyndigheden konkluderer derfor, at de islandske myndigheder ikke har overholdt deres forpligtelser efter artikel 1, stk. 3, i del I i protokol nr. 3. Gennemførelsen af disse støtteforanstaltninger var derfor ulovlig.

3.   STØTTENS FORENELIGHED

| (91) | Tilsynsmyndigheden bemærker indledningsvis, at det er ubestridt, at Sjóvá ville være gået konkurs uden statens indgriben, idet selskabet ikke ville have været i stand til at opfylde de lovbestemte kapitalkrav. Sjóvá var derfor en virksomhed i krise på tidspunktet for den første rekapitaliseringsforanstaltning. |
| --- | --- |

(91)

Tilsynsmyndigheden bemærker indledningsvis, at det er ubestridt, at Sjóvá ville være gået konkurs uden statens indgriben, idet selskabet ikke ville have været i stand til at opfylde de lovbestemte kapitalkrav. Sjóvá var derfor en virksomhed i krise på tidspunktet for den første rekapitaliseringsforanstaltning.

| (92) | Tilsynsmyndigheden bemærker også, at de islandske myndigheder gør gældende, at rekapitaliseringsforanstaltningerne til fordel for Sjóvá er omfattet af undtagelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), og opfylder kravene i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for omstrukturering. |
| --- | --- |

(92)

Tilsynsmyndigheden bemærker også, at de islandske myndigheder gør gældende, at rekapitaliseringsforanstaltningerne til fordel for Sjóvá er omfattet af undtagelsen i EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), og opfylder kravene i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for omstrukturering.

3.1.   Retsgrundlaget for vurderingen af forenelighed: EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), og Tilsynsmyndighedens retningslinjer for omstrukturering

| (93) | Selv om statsstøtte til kriseramte virksomheder som Sjóvá normalt vurderes i henhold til artikel EØS-aftalens 61, stk. 3, litra c), tillader EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«. |
| --- | --- |

(93)

Selv om statsstøtte til kriseramte virksomheder som Sjóvá normalt vurderes i henhold til artikel EØS-aftalens 61, stk. 3, litra c), tillader EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), statsstøtte »for at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af en EF-medlemsstats eller en EFTA-stats økonomi«.

3.1.1.   Anvendelse af EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b)

| (94) | Som anført ovenfor tilvejebragte de islandske myndigheder de første midler, der var nødvendige til rekapitaliseringen af Sjóvá, gennem en aftale om overdragelse af obligationer af 8. juli 2009. |
| --- | --- |

(94)

Som anført ovenfor tilvejebragte de islandske myndigheder de første midler, der var nødvendige til rekapitaliseringen af Sjóvá, gennem en aftale om overdragelse af obligationer af 8. juli 2009.

| (95) | På det tidspunkt var den islandske økonomi stadig akut ramt af den finansielle krise. Navnlig var de store forretningsbanker i betalingsstandsning, regeringen havde indført kontrol med kapitalmarkederne, inflationen steg dramatisk, og Island måtte gennemgå et spareprogram som en del af betingelserne for landets standby-arrangement og lån fra IMF. På denne særlige baggrund advarede FME om de alvorlige konsekvenser for den islandske økonomi og det islandske samfund, der var forbundet med at lade Sjóvá gå konkurs, herunder risikoen for en systemisk indvirkning på de finansielle markeder (9). |
| --- | --- |

(95)

På det tidspunkt var den islandske økonomi stadig akut ramt af den finansielle krise. Navnlig var de store forretningsbanker i betalingsstandsning, regeringen havde indført kontrol med kapitalmarkederne, inflationen steg dramatisk, og Island måtte gennemgå et spareprogram som en del af betingelserne for landets standby-arrangement og lån fra IMF. På denne særlige baggrund advarede FME om de alvorlige konsekvenser for den islandske økonomi og det islandske samfund, der var forbundet med at lade Sjóvá gå konkurs, herunder risikoen for en systemisk indvirkning på de finansielle markeder (9).

| (96) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at en systemisk indvirkning på hele forsikringsbranchen som følge af en enkelt virksomheds konkurs normalt er mindre sandsynlig, end tilfældet ville være i banksektoren. I det foreliggende tilfælde må virkningen af, at Sjóvá gik konkurs, imidlertid vurderes på baggrund af den alvorlige finansielle og økonomiske krise, som Island oplevede i 2008-2009. |
| --- | --- |

(96)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at en systemisk indvirkning på hele forsikringsbranchen som følge af en enkelt virksomheds konkurs normalt er mindre sandsynlig, end tilfældet ville være i banksektoren. I det foreliggende tilfælde må virkningen af, at Sjóvá gik konkurs, imidlertid vurderes på baggrund af den alvorlige finansielle og økonomiske krise, som Island oplevede i 2008-2009.

| (97) | Tilsynsmyndigheden deler de islandske myndigheders vurdering, ifølge hvilken de potentielle konsekvenser af en sådan krise muligvis ikke ville være begrænset kun til Sjóvá, ej heller kun til det finansielle system, så længe tilliden til det finansielle system ikke var genoprettet. |
| --- | --- |

(97)

Tilsynsmyndigheden deler de islandske myndigheders vurdering, ifølge hvilken de potentielle konsekvenser af en sådan krise muligvis ikke ville være begrænset kun til Sjóvá, ej heller kun til det finansielle system, så længe tilliden til det finansielle system ikke var genoprettet.

| (98) | Tilsynsmyndigheden mener derfor, at statens deltagelse i rekapitaliseringen i juli 2009 kan anses for at tage sigte på at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi. |
| --- | --- |

(98)

Tilsynsmyndigheden mener derfor, at statens deltagelse i rekapitaliseringen i juli 2009 kan anses for at tage sigte på at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den islandske økonomi.

3.1.2.   Anvendelse af retningslinjerne for omstrukturering

| (99) | Tilsynsmyndighedens retningslinjer for omstrukturering beskriver de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansielle institutioner under finanskrisen. |
| --- | --- |

(99)

Tilsynsmyndighedens retningslinjer for omstrukturering beskriver de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansielle institutioner under finanskrisen.

| (100) | Ifølge retningslinjerne for omstrukturering skal omstruktureringen af en finansiel institution under finanskrisen for at være forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b):






  — | føre til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet |
| --- | --- | --- |

(100)

Ifølge retningslinjerne for omstrukturering skal omstruktureringen af en finansiel institution under finanskrisen for at være forenelig med EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b):

—

føre til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet

| — | omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling) |
| --- | --- |

—

omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling)

| — | indeholde tilstrækkelige foranstaltninger, der begrænser fordrejningen af konkurrencen. |
| --- | --- |

—

indeholde tilstrækkelige foranstaltninger, der begrænser fordrejningen af konkurrencen.

| (101) | Tilsynsmyndigheden vil således nedenfor på grundlag af den forelagte omstruktureringsplan for Sjóvá vurdere, om disse kriterier er opfyldt, og om de støtteforanstaltninger, der er beskrevet ovenfor, udgør omstruktureringsstøtte, der er forenelig. |
| --- | --- |

(101)

Tilsynsmyndigheden vil således nedenfor på grundlag af den forelagte omstruktureringsplan for Sjóvá vurdere, om disse kriterier er opfyldt, og om de støtteforanstaltninger, der er beskrevet ovenfor, udgør omstruktureringsstøtte, der er forenelig.

3.2.   Genoprettelse af rentabiliteten

| (102) | Tilsynsmyndigheden har identificeret følgende årsager til de vanskeligheder for Sjóvá, som førte til statens intervention: i) upassende investeringspraksis, ii) utilstrækkelig selskabsledelse og risikostyring og iii) utilstrækkelig rentabilitet af forsikringsprodukter. |
| --- | --- |

(102)

Tilsynsmyndigheden har identificeret følgende årsager til de vanskeligheder for Sjóvá, som førte til statens intervention: i) upassende investeringspraksis, ii) utilstrækkelig selskabsledelse og risikostyring og iii) utilstrækkelig rentabilitet af forsikringsprodukter.

| (103) | Omstruktureringsplanen behandler disse årsager til vanskelighederne samt andre risikofaktorer for selskabet. |
| --- | --- |

(103)

Omstruktureringsplanen behandler disse årsager til vanskelighederne samt andre risikofaktorer for selskabet.

3.2.1.   Vurdering af omstruktureringsforanstaltningerne — udskillelse af forsikringsvirksomhed og afvikling af investeringer

| (104) | Overdragelsen af Sjóvás forsikringsaktiviteter til et nyt selskab frigjorde forsikringsforretningen fra de risici, der stammede fra den hidtidige investeringsportefølje. Denne foranstaltning gjorde det muligt for Sjóvá igen at fokusere på selskabets forsikringsaktiviteter efter gennemførelsen af rekapitaliseringen. |
| --- | --- |

(104)

Overdragelsen af Sjóvás forsikringsaktiviteter til et nyt selskab frigjorde forsikringsforretningen fra de risici, der stammede fra den hidtidige investeringsportefølje. Denne foranstaltning gjorde det muligt for Sjóvá igen at fokusere på selskabets forsikringsaktiviteter efter gennemførelsen af rekapitaliseringen.

| (105) | Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at Sjóvá efter denne overdragelse ikke længere er udsat for nogen urimeligt stor risiko fra virksomhedens hidtidige investeringsportefølje, der er under afvikling i en særskilt enhed. |
| --- | --- |

(105)

Tilsynsmyndigheden er af den opfattelse, at Sjóvá efter denne overdragelse ikke længere er udsat for nogen urimeligt stor risiko fra virksomhedens hidtidige investeringsportefølje, der er under afvikling i en særskilt enhed.

3.2.2.   Vurdering af omstruktureringsforanstaltningerne — forbedring af selskabsledelsen og risikostyringen

| (106) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at Sjóvá har efterkommet kravene i den islandske lov om forsikringsvirksomhed, der trådte i kraft i 2010, og som indeholder strengere regler om selskabsledelse og andre kontrolmekanismer. Disse ændringer styrker Sjóvás selskabsledelse og indeholder bestemmelser om omfattende tilsyn fra FME's side, herunder i forhold til investeringspolitik. |
| --- | --- |

(106)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at Sjóvá har efterkommet kravene i den islandske lov om forsikringsvirksomhed, der trådte i kraft i 2010, og som indeholder strengere regler om selskabsledelse og andre kontrolmekanismer. Disse ændringer styrker Sjóvás selskabsledelse og indeholder bestemmelser om omfattende tilsyn fra FME's side, herunder i forhold til investeringspolitik.

| (107) | Desuden har Sjóvá oprettet en risiko- og analyseafdeling med betydelige ressourcer til at forbedre risikostyringen og den operationelle kontrol, ligesom der er oprettet et internt revisionsudvalg. Selskabet har også formaliseret vigtige regler om bl.a. prissætning af forsikringstilbud og investeringspolitik. Det overvåges regelmæssigt, om medarbejderne efterlever disse regler, for at sikre overholdelse. |
| --- | --- |

(107)

Desuden har Sjóvá oprettet en risiko- og analyseafdeling med betydelige ressourcer til at forbedre risikostyringen og den operationelle kontrol, ligesom der er oprettet et internt revisionsudvalg. Selskabet har også formaliseret vigtige regler om bl.a. prissætning af forsikringstilbud og investeringspolitik. Det overvåges regelmæssigt, om medarbejderne efterlever disse regler, for at sikre overholdelse.

| (108) | Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden, at den administrerende direktør og bestyrelsesmedlemmerne, der var udpeget af den tidligere aktionær, Milestone, blev udskiftet i 2009. |
| --- | --- |

(108)

Endelig bemærker Tilsynsmyndigheden, at den administrerende direktør og bestyrelsesmedlemmerne, der var udpeget af den tidligere aktionær, Milestone, blev udskiftet i 2009.

| (109) | Tilsynsmyndigheden finder, at de foranstaltninger, der er skitseret ovenfor, er egnede til at afhjælpe de mangler ved selskabsledelsen og risikostyringen, der bidrog til Sjóvás økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

(109)

Tilsynsmyndigheden finder, at de foranstaltninger, der er skitseret ovenfor, er egnede til at afhjælpe de mangler ved selskabsledelsen og risikostyringen, der bidrog til Sjóvás økonomiske vanskeligheder.

3.2.3.   Vurdering af omstruktureringsforanstaltningerne — foranstaltninger vedrørende rentabiliteten

| (110) | Tilsynsmyndigheden har noteret sig de foranstaltninger, som Sjóvá har truffet for at øge sin rentabilitet, med hensyn både til forbedring af marginer og til nedbringelse af omkostningerne. Som et resultat af disse foranstaltninger har Sjóvá været i stand til væsentligt at forbedre sin samlede erstatnings- og omkostningsprocent og til at drive sin forsikringsvirksomhed på rentabel vis. Omstruktureringsplanen forudser yderligere forbedringer i rentabiliteten. |
| --- | --- |

(110)

Tilsynsmyndigheden har noteret sig de foranstaltninger, som Sjóvá har truffet for at øge sin rentabilitet, med hensyn både til forbedring af marginer og til nedbringelse af omkostningerne. Som et resultat af disse foranstaltninger har Sjóvá været i stand til væsentligt at forbedre sin samlede erstatnings- og omkostningsprocent og til at drive sin forsikringsvirksomhed på rentabel vis. Omstruktureringsplanen forudser yderligere forbedringer i rentabiliteten.

| (111) | Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger skulle gøre det muligt at drive Sjóvás forsikringsforretning rentabelt og mindske afhængigheden af investeringsafkast, hvorved Sjóvá bliver i stand til at føre en mere forsigtig investeringspolitik. Samtidig skal foranstaltningerne bidrage til, at Sjóvá kan styrke sin egenkapital og dermed være bedre rustet, især i tilfælde af ugunstige udviklingstendenser, herunder dem, der er simuleret i de forelagte stress-scenarier. |
| --- | --- |

(111)

Tilsynsmyndigheden finder, at disse foranstaltninger skulle gøre det muligt at drive Sjóvás forsikringsforretning rentabelt og mindske afhængigheden af investeringsafkast, hvorved Sjóvá bliver i stand til at føre en mere forsigtig investeringspolitik. Samtidig skal foranstaltningerne bidrage til, at Sjóvá kan styrke sin egenkapital og dermed være bedre rustet, især i tilfælde af ugunstige udviklingstendenser, herunder dem, der er simuleret i de forelagte stress-scenarier.

3.2.4.   Vurdering af de økonomiske prognoser

| (112) | Som krævet i punkt 13 i retningslinjerne for omstrukturering har de islandske myndigheder forelagt økonomiske prognoser, der dækker både et basisscenarie og tre stress-scenarier. |
| --- | --- |

(112)

Som krævet i punkt 13 i retningslinjerne for omstrukturering har de islandske myndigheder forelagt økonomiske prognoser, der dækker både et basisscenarie og tre stress-scenarier.

| (113) | De økonomiske prognoser i omstruktureringsplanen hviler i basisscenariet på antagelser, der er tilstrækkeligt forsigtige og konservative. I basisscenariet ville Sjóvá generere overskud og konsolidere sit kapitalgrundlag i hele planperioden. I basisscenariet er den forventede forrentning af egenkapitalen i Sjóvá omkring [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden, hvilket fremstår som værende i overensstemmelse med de aktuelle krav i markedet inden for branchen. Derudover vil den forventede samlede erstatnings- og omkostningsprocent for Sjóvá forblive under 100 %, hvilket viser, at driften af forsikringsforretningen vil forblive rentabel, og Sjóvá behøver ikke at være afhængig af en urimeligt risikabel investeringsstrategi for at tilvejebringe et tilstrækkeligt afkast. |
| --- | --- |

(113)

De økonomiske prognoser i omstruktureringsplanen hviler i basisscenariet på antagelser, der er tilstrækkeligt forsigtige og konservative. I basisscenariet ville Sjóvá generere overskud og konsolidere sit kapitalgrundlag i hele planperioden. I basisscenariet er den forventede forrentning af egenkapitalen i Sjóvá omkring [...] % ved udgangen af omstruktureringsperioden, hvilket fremstår som værende i overensstemmelse med de aktuelle krav i markedet inden for branchen. Derudover vil den forventede samlede erstatnings- og omkostningsprocent for Sjóvá forblive under 100 %, hvilket viser, at driften af forsikringsforretningen vil forblive rentabel, og Sjóvá behøver ikke at være afhængig af en urimeligt risikabel investeringsstrategi for at tilvejebringe et tilstrækkeligt afkast.

| (114) | Tilsynsmyndigheden bestrider ikke, at antagelserne i stress-scenarierne indeholder et tilstrækkeligt niveau af stress til at vurdere Sjóvás evne til at forblive solvent. Ifølge de deraf afledte økonomiske prognoser ville Sjóvá forblive solvent i hele planperioden i alle tre stressscenarier. Tilsynsmyndigheden finder, at tilvejebringelsen af tre forskellige stress-scenarier, som endog går ud over omstruktureringsperioden, styrker stresstestens soliditet. Navnlig dækker scenarierne en langvarig økonomisk recession samt andre stressfaktorer, der særligt tager hensyn til situationen i Island (f.eks. kapitalkontrol). De lovbestemte solvenskrav ville ikke blive tilsidesat på noget tidspunkt i løbet af planperioden i nogen af de tre stress-scenarier. |
| --- | --- |

(114)

Tilsynsmyndigheden bestrider ikke, at antagelserne i stress-scenarierne indeholder et tilstrækkeligt niveau af stress til at vurdere Sjóvás evne til at forblive solvent. Ifølge de deraf afledte økonomiske prognoser ville Sjóvá forblive solvent i hele planperioden i alle tre stressscenarier. Tilsynsmyndigheden finder, at tilvejebringelsen af tre forskellige stress-scenarier, som endog går ud over omstruktureringsperioden, styrker stresstestens soliditet. Navnlig dækker scenarierne en langvarig økonomisk recession samt andre stressfaktorer, der særligt tager hensyn til situationen i Island (f.eks. kapitalkontrol). De lovbestemte solvenskrav ville ikke blive tilsidesat på noget tidspunkt i løbet af planperioden i nogen af de tre stress-scenarier.

| (115) | Under hensyn til ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at de økonomiske prognoser for Sjóvá viser, at virksomheden igen er rentabel, således som det kræves i retningslinjerne for omstrukturering. Tilsynsmyndigheden noterer sig også, at en privat investor, SF1, har købt en kontrollerende aktiepost i Sjóvá af den islandske stat. En privat markedsdeltagers vilje til at foretage en betydelig investering i virksomheden bestyrker yderligere denne konstatering. |
| --- | --- |

(115)

Under hensyn til ovenstående konkluderer Tilsynsmyndigheden, at de økonomiske prognoser for Sjóvá viser, at virksomheden igen er rentabel, således som det kræves i retningslinjerne for omstrukturering. Tilsynsmyndigheden noterer sig også, at en privat investor, SF1, har købt en kontrollerende aktiepost i Sjóvá af den islandske stat. En privat markedsdeltagers vilje til at foretage en betydelig investering i virksomheden bestyrker yderligere denne konstatering.

3.3.   Eget bidrag — byrdefordeling

| (116) | Ifølge retningslinjerne for omstrukturering er det nødvendigt, at støttemodtageren yder et passende bidrag for at begrænse støtten til et minimum og undgå konkurrencefordrejninger og den moralske risiko. Derfor bør omkostningerne til omstrukturering for det første være begrænsede, mens støttebeløbet for det andet bør begrænses af et betydeligt eget bidrag. |
| --- | --- |

(116)

Ifølge retningslinjerne for omstrukturering er det nødvendigt, at støttemodtageren yder et passende bidrag for at begrænse støtten til et minimum og undgå konkurrencefordrejninger og den moralske risiko. Derfor bør omkostningerne til omstrukturering for det første være begrænsede, mens støttebeløbet for det andet bør begrænses af et betydeligt eget bidrag.

| (117) | Med hensyn til begrænsningen af omkostningerne til omstrukturering anføres det i punkt 23 i retningslinjerne for omstrukturering, at omstruktureringsstøtten bør være begrænset til kun at dække de omkostninger, som er nødvendige for at genskabe rentabiliteten. Endvidere bør finansielle institutioner for at holde støtten på et minimum først bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen. Omkostningerne i forbindelse med omstruktureringen bør derfor ikke blot bæres af staten, men også af dem, der har investeret i institutionen, ved at absorbere tab med disponibel kapital og ved at betale et passende vederlag for statens støtte. |
| --- | --- |

(117)

Med hensyn til begrænsningen af omkostningerne til omstrukturering anføres det i punkt 23 i retningslinjerne for omstrukturering, at omstruktureringsstøtten bør være begrænset til kun at dække de omkostninger, som er nødvendige for at genskabe rentabiliteten. Endvidere bør finansielle institutioner for at holde støtten på et minimum først bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen. Omkostningerne i forbindelse med omstruktureringen bør derfor ikke blot bæres af staten, men også af dem, der har investeret i institutionen, ved at absorbere tab med disponibel kapital og ved at betale et passende vederlag for statens støtte.

3.3.1.   Begrænsning af omkostningerne til omstrukturering

| (118) | Rekapitaliseringen af Sjóvá var begrænset til det, der var nødvendigt for at overholde de lovbestemte mindstekrav til egenkapitalen, hvoraf den islandske stat kun bidrog med det beløb, som Sjóvás hovedkreditorer, Glitnir og Íslandsbanki, var ude af stand til at fremskaffe. |
| --- | --- |

(118)

Rekapitaliseringen af Sjóvá var begrænset til det, der var nødvendigt for at overholde de lovbestemte mindstekrav til egenkapitalen, hvoraf den islandske stat kun bidrog med det beløb, som Sjóvás hovedkreditorer, Glitnir og Íslandsbanki, var ude af stand til at fremskaffe.

| (119) | Overdragelsen af forsikringsvirksomheden til en ny enhed sikrede, at rekapitaliseringen var begrænset til, hvad der var påkrævet af hensyn til driften af forsikringsforretningen, og den dækkede ikke tab fra den hidtidige investeringsportefølje. |
| --- | --- |

(119)

Overdragelsen af forsikringsvirksomheden til en ny enhed sikrede, at rekapitaliseringen var begrænset til, hvad der var påkrævet af hensyn til driften af forsikringsforretningen, og den dækkede ikke tab fra den hidtidige investeringsportefølje.

| (120) | Begrænsning af rekapitaliseringen til det nødvendige minimum begrænsede Sjóvás evne til at konkurrere på markedet. Endvidere tager ingen af omkostningerne i omstruktureringsplanen sigte på at trænge ind på nye markeder eller at udvide Sjóvás forretning på nogen måde. |
| --- | --- |

(120)

Begrænsning af rekapitaliseringen til det nødvendige minimum begrænsede Sjóvás evne til at konkurrere på markedet. Endvidere tager ingen af omkostningerne i omstruktureringsplanen sigte på at trænge ind på nye markeder eller at udvide Sjóvás forretning på nogen måde.

| (121) | Af disse grunde finder Tilsynsmyndigheden, at der er iværksat passende foranstaltninger for at begrænse omstruktureringsstøttens størrelse. |
| --- | --- |

(121)

Af disse grunde finder Tilsynsmyndigheden, at der er iværksat passende foranstaltninger for at begrænse omstruktureringsstøttens størrelse.

3.3.2.   Byrdefordeling/eget bidrag

| (122) | Som anført i punkt 24 i retningslinjerne for omstrukturering bør virksomhederne bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen. Herudover undersøger Tilsynsmyndigheden, om den økonomiske stilling for eksisterende aktionærer er blevet helt eller delvis udvandet som følge af kapitaltilførslen. |
| --- | --- |

(122)

Som anført i punkt 24 i retningslinjerne for omstrukturering bør virksomhederne bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen. Herudover undersøger Tilsynsmyndigheden, om den økonomiske stilling for eksisterende aktionærer er blevet helt eller delvis udvandet som følge af kapitaltilførslen.

| (123) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at de historiske ejere af Sjóvá har bidraget til omstruktureringens omkostninger. Navnlig mistede Milestone hele sin aktiepost i selskabet uden at modtage nogen kompensation, da Glitnir overtog Sjóvá. Afviklingen af den hidtidige investeringsportefølje, der nu indehaves af SJE, vil påføre investorerne yderligere tab. Disse foranstaltninger bidrager til at fordele byrden og reducere den moralske risiko som følge af støtten. |
| --- | --- |

(123)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at de historiske ejere af Sjóvá har bidraget til omstruktureringens omkostninger. Navnlig mistede Milestone hele sin aktiepost i selskabet uden at modtage nogen kompensation, da Glitnir overtog Sjóvá. Afviklingen af den hidtidige investeringsportefølje, der nu indehaves af SJE, vil påføre investorerne yderligere tab. Disse foranstaltninger bidrager til at fordele byrden og reducere den moralske risiko som følge af støtten.

| (124) | For så vidt angår bidraget til omstruktureringens omkostninger gennem interne ressourcer genereret af Sjóvá, bemærker Tilsynsmyndigheden, at Sjóvá har taget forholdsregler både i forhold til lønsomhed og til nedskæring af omkostningerne. Disse foranstaltninger sikrer, at Sjóvá vil generere tilstrækkeligt overskud til med tiden at styrke egenkapitalgrundlaget. Tilsynsmyndigheden bemærker, at omstruktureringsplanen ikke forudser nogen udbyttebetalinger før 2014. |
| --- | --- |

(124)

For så vidt angår bidraget til omstruktureringens omkostninger gennem interne ressourcer genereret af Sjóvá, bemærker Tilsynsmyndigheden, at Sjóvá har taget forholdsregler både i forhold til lønsomhed og til nedskæring af omkostningerne. Disse foranstaltninger sikrer, at Sjóvá vil generere tilstrækkeligt overskud til med tiden at styrke egenkapitalgrundlaget. Tilsynsmyndigheden bemærker, at omstruktureringsplanen ikke forudser nogen udbyttebetalinger før 2014.

| (125) | Endelig har den islandske stat været i stand til at sælge alle sine aktier i Sjóvá til en privat investor inden for en periode af tre år og derved genvinde næsten to tredjedele af de midler, der blev ydet som statsstøtte. |
| --- | --- |

(125)

Endelig har den islandske stat været i stand til at sælge alle sine aktier i Sjóvá til en privat investor inden for en periode af tre år og derved genvinde næsten to tredjedele af de midler, der blev ydet som statsstøtte.

| (126) | Under hensyn til de foranstaltninger, der er nævnt ovenfor, mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen indebærer tilstrækkelig byrdefordeling og eget bidrag til omstruktureringen. |
| --- | --- |

(126)

Under hensyn til de foranstaltninger, der er nævnt ovenfor, mener Tilsynsmyndigheden, at omstruktureringsplanen indebærer tilstrækkelig byrdefordeling og eget bidrag til omstruktureringen.

3.4.   Foranstaltninger til afbødning af konkurrencefordrejning

| (127) | Det fremgår af punkt 31 i retningslinjerne for omstrukturering, at Tilsynsmyndigheden ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og den heraf følgende fordrejning skal tage hensyn til både den modtagne støttes absolutte og relative størrelse. |
| --- | --- |

(127)

Det fremgår af punkt 31 i retningslinjerne for omstrukturering, at Tilsynsmyndigheden ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og den heraf følgende fordrejning skal tage hensyn til både den modtagne støttes absolutte og relative størrelse.

| (128) | Som anført ovenfor modtog Sjóvá i alt omkring 12,3 mia. ISK (ca. 77 mio. EUR) i statsstøtte. Dette udgjorde næsten 80 % af mankoen i egenkapitalen på tidspunktet for den første rekapitalisering. Dette viser, at den støtte, som Sjóvá modtog, var relativt stor. Endvidere ville Sjóvá uden statslig intervention have forladt markedet. |
| --- | --- |

(128)

Som anført ovenfor modtog Sjóvá i alt omkring 12,3 mia. ISK (ca. 77 mio. EUR) i statsstøtte. Dette udgjorde næsten 80 % af mankoen i egenkapitalen på tidspunktet for den første rekapitalisering. Dette viser, at den støtte, som Sjóvá modtog, var relativt stor. Endvidere ville Sjóvá uden statslig intervention have forladt markedet.

| (129) | På denne baggrund overvejede Tilsynsmyndigheden i første omgang strukturelle foranstaltninger til at afbøde konkurrencefordrejning. Især vurderede Tilsynsmyndigheden muligheden for et frasalg af Sjóvás livsforsikringsvirksomhed, der drives af datterselskabet Sjóvá Liv. |
| --- | --- |

(129)

På denne baggrund overvejede Tilsynsmyndigheden i første omgang strukturelle foranstaltninger til at afbøde konkurrencefordrejning. Især vurderede Tilsynsmyndigheden muligheden for et frasalg af Sjóvás livsforsikringsvirksomhed, der drives af datterselskabet Sjóvá Liv.

| (130) | De islandske myndigheder har forelagt detaljerede oplysninger om betydningen af livsforsikringsvirksomheden for Sjóvás levedygtighed. De har især fremhævet integrationen af denne forretningsdel i Sjóvás produktportefølje, kundernes efterspørgsel efter forsikringspakker, der både omfatter skades- og livsforsikringsprodukter, samt det forhold, at de store konkurrenter på skadesforsikringsfeltet er i stand til at imødekomme denne efterspørgsel. På denne baggrund har de islandske myndigheder gjort gældende, at Tilsynsmyndigheden bør anvende princippet om, at foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejning, ikke bør forringe udsigterne for en tilbagevenden til levedygtighed, hvilket er i overensstemmelse med punkt 32 i retningslinjerne for omstrukturering. |
| --- | --- |

(130)

De islandske myndigheder har forelagt detaljerede oplysninger om betydningen af livsforsikringsvirksomheden for Sjóvás levedygtighed. De har især fremhævet integrationen af denne forretningsdel i Sjóvás produktportefølje, kundernes efterspørgsel efter forsikringspakker, der både omfatter skades- og livsforsikringsprodukter, samt det forhold, at de store konkurrenter på skadesforsikringsfeltet er i stand til at imødekomme denne efterspørgsel. På denne baggrund har de islandske myndigheder gjort gældende, at Tilsynsmyndigheden bør anvende princippet om, at foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejning, ikke bør forringe udsigterne for en tilbagevenden til levedygtighed, hvilket er i overensstemmelse med punkt 32 i retningslinjerne for omstrukturering.

| (131) | Tilsynsmyndigheden konkluderer herefter, at det ikke ville være hensigtsmæssigt at kræve, at Sjóvá skulle afhænde sin livsforsikringsvirksomhed. |
| --- | --- |

(131)

Tilsynsmyndigheden konkluderer herefter, at det ikke ville være hensigtsmæssigt at kræve, at Sjóvá skulle afhænde sin livsforsikringsvirksomhed.

| (132) | Når der ikke træffes strukturelle foranstaltninger, skal Tilsynsmyndigheden vurdere spørgsmålet om adfærdsmæssige forholdsregler. |
| --- | --- |

(132)

Når der ikke træffes strukturelle foranstaltninger, skal Tilsynsmyndigheden vurdere spørgsmålet om adfærdsmæssige forholdsregler.

| (133) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at Sjóvás markedsandel er faldet betydeligt siden begyndelsen af den finansielle krise. De islandske myndigheder har især fremhævet betydningen for markedsandelene af det 30-dages »transfer-vindue« i september 2009, som gav konkurrenterne mulighed for at henvende sig til alle Sjóvás kunder på skadesforsikringsområdet med konkurrerende tilbud. De islandske myndigheder gør gældende, at denne lovgivningsmæssige foranstaltning tog højde for noget af konkurrencefordrejningen. |
| --- | --- |

(133)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at Sjóvás markedsandel er faldet betydeligt siden begyndelsen af den finansielle krise. De islandske myndigheder har især fremhævet betydningen for markedsandelene af det 30-dages »transfer-vindue« i september 2009, som gav konkurrenterne mulighed for at henvende sig til alle Sjóvás kunder på skadesforsikringsområdet med konkurrerende tilbud. De islandske myndigheder gør gældende, at denne lovgivningsmæssige foranstaltning tog højde for noget af konkurrencefordrejningen.

| (134) | Tilsynsmyndigheden bemærker endvidere, at omstruktureringsplanen ikke forudser nogen aggressiv vækst i Sjóvás markedsandel, og at de nye priser og regler for risikostyring er udformet med henblik på at sikre, at Sjóvá kun afgiver tilbud på tilstrækkeligt profitable forretninger. |
| --- | --- |

(134)

Tilsynsmyndigheden bemærker endvidere, at omstruktureringsplanen ikke forudser nogen aggressiv vækst i Sjóvás markedsandel, og at de nye priser og regler for risikostyring er udformet med henblik på at sikre, at Sjóvá kun afgiver tilbud på tilstrækkeligt profitable forretninger.

| (135) | Desuden har de islandske myndigheder og Sjóvá forpligtet sig til en prismæssig restriktion i forhold til tilbud til visse erhvervskunder, så længe omstruktureringsperioden varer, hvilket er gengivet i bilaget. Dette tilsagn giver en yderligere sikkerhed mod potentiel aggressiv markedsadfærd fra Sjóvás side, og et eventuelt tab af forsikringsforretning på grund af tilsagnet vil gavne Sjóvá konkurrenter. |
| --- | --- |

(135)

Desuden har de islandske myndigheder og Sjóvá forpligtet sig til en prismæssig restriktion i forhold til tilbud til visse erhvervskunder, så længe omstruktureringsperioden varer, hvilket er gengivet i bilaget. Dette tilsagn giver en yderligere sikkerhed mod potentiel aggressiv markedsadfærd fra Sjóvás side, og et eventuelt tab af forsikringsforretning på grund af tilsagnet vil gavne Sjóvá konkurrenter.

| (136) | Tilsynsmyndigheden bemærker, at denne forpligtelse kun dækker visse former for forsikringsvirksomhed. Når der imidlertid henses til de høje koncentrationsniveauer på det islandske forsikringsmarked, er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at en mere omfattende prismæssig restriktion ville kunne resultere i en begrænsning af den effektive konkurrence, og en sådan vil derfor være uhensigtsmæssig. |
| --- | --- |

(136)

Tilsynsmyndigheden bemærker, at denne forpligtelse kun dækker visse former for forsikringsvirksomhed. Når der imidlertid henses til de høje koncentrationsniveauer på det islandske forsikringsmarked, er det Tilsynsmyndighedens opfattelse, at en mere omfattende prismæssig restriktion ville kunne resultere i en begrænsning af den effektive konkurrence, og en sådan vil derfor være uhensigtsmæssig.

| (137) | Tilsynsmyndigheden ser med tilfredshed på de islandske myndigheders tilsagn om at indføre visse lovgivningsmæssige ændringer vedrørende forsikringsmarkedets funktion, således som det er anført i bilaget. I overensstemmelse med punkt 44-45 i retningslinjerne for omstrukturering vil de foreslåede ændringer øge den effektive konkurrence og være til gavn for åbningen af markedet og nye aktører. Navnlig vil de gøre det lettere for kunderne at skifte og dermed bidrage til øget konkurrence mellem de eksisterende aktører på markedet. |
| --- | --- |

(137)

Tilsynsmyndigheden ser med tilfredshed på de islandske myndigheders tilsagn om at indføre visse lovgivningsmæssige ændringer vedrørende forsikringsmarkedets funktion, således som det er anført i bilaget. I overensstemmelse med punkt 44-45 i retningslinjerne for omstrukturering vil de foreslåede ændringer øge den effektive konkurrence og være til gavn for åbningen af markedet og nye aktører. Navnlig vil de gøre det lettere for kunderne at skifte og dermed bidrage til øget konkurrence mellem de eksisterende aktører på markedet.

| (138) | Som krævet i punkt 40 i retningslinjerne for omstrukturering forpligter Sjóvá sig til at overholde et overtagelsesforbud, så længe omstruktureringsperioden varer, således som det er anført i bilaget. Forbuddet forhindrer, at Sjóvá erhverver nogen større interesse i andre finansielle virksomheder, men tillader samtidig Sjóvá at foretage mindre investeringer, hvis det kræves. |
| --- | --- |

(138)

Som krævet i punkt 40 i retningslinjerne for omstrukturering forpligter Sjóvá sig til at overholde et overtagelsesforbud, så længe omstruktureringsperioden varer, således som det er anført i bilaget. Forbuddet forhindrer, at Sjóvá erhverver nogen større interesse i andre finansielle virksomheder, men tillader samtidig Sjóvá at foretage mindre investeringer, hvis det kræves.

| (139) | Endelig vil Sjóvá ikke bruge den modtagne støtte eller eventuelle fordele, der følger af den, i reklameøjemed. |
| --- | --- |

(139)

Endelig vil Sjóvá ikke bruge den modtagne støtte eller eventuelle fordele, der følger af den, i reklameøjemed.

| (140) | Tilsynsmyndigheden konkluderer, at omstruktureringen indeholder tilstrækkelige foranstaltninger til at afbøde konkurrencefordrejning og sikre, at statsstøtten ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke modtager støtte, jf. punkt 39 i retningslinjerne for omstrukturering. |
| --- | --- |

(140)

Tilsynsmyndigheden konkluderer, at omstruktureringen indeholder tilstrækkelige foranstaltninger til at afbøde konkurrencefordrejning og sikre, at statsstøtten ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke modtager støtte, jf. punkt 39 i retningslinjerne for omstrukturering.

4.   KONKLUSION

| (141) | Tilsynsmyndigheden konkluderer, at de rekapitaliseringsforanstaltninger, der blev truffet fordel for Sjóvá, er forenelige med EØS-aftalen i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). |
| --- | --- |

(141)

Tilsynsmyndigheden konkluderer, at de rekapitaliseringsforanstaltninger, der blev truffet fordel for Sjóvá, er forenelige med EØS-aftalen i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b).

| (142) | Tilsynsmyndigheden konkluderer også, at de islandske myndigheder har gennemført den pågældende statsstøtte ulovligt i strid med artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 — |
| --- | --- |

(142)

Tilsynsmyndigheden konkluderer også, at de islandske myndigheder har gennemført den pågældende statsstøtte ulovligt i strid med artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Rekapitaliseringsforanstaltningerne til fordel for Sjóvá udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

Artikel 2

Statsstøtten til Sjóvá er forenelig med EØS-aftalen i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), på betingelse af, at de tilsagn, der er anført i bilaget til denne beslutning, overholdes.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Island.

Artikel 4

Kun den engelske udgave af beslutningen er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2013.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Oda Helen SLETNES

Præsident

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  Beslutning nr. 373/10/KOL af 22. september 2010 om statsstøtteaspekter i tilknytning til rekapitaliseringen af forsikringsselskabet Sjóvá i Island, EUT C 341 af 16.12.2010, s. 15, og EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende nr. 69 af 16.12.2010, s. 2.

1

Den Europæiske Unions Tidende

(2)  Moderna Finance AB var et svensk holdingselskab ejet af det islandske selskab Milestone hf. Yderligere oplysninger om Sjóvá og Milestone og deres forbindelser til Glitnir Bank findes i rapporten fra det islandske parlaments særlige undersøgelseskommission (SIC), som findes på http://rna.althingi.is/ (islandsk udgave) og http://sic.althingi.is/ (uddrag på engelsk).

2

(3)  Svar fra FME om statsinterventionen i forbindelse med rekapitaliseringen af Sjóvá-Almennar tryggingar hf., dateret den 23. november 2010.

3

(4)  Med forbehold af FME's godkendelse, der blev givet den 22. september 2009.

4

(5)  Skønnene over markedsandele er baseret på andelen af de samlede præmieindtægter i 2012. Forud for finanskrisen havde Sjóvá en markedsandel på over 40 % i skadeforsikringssegmentet.

5

(6)  I denne beslutning vil de aktiver, der af staten blev overdraget til SAT Holding, blive omtalt som obligationer.

6

(7)  Samtidig udsendte FME i henhold til artikel 86 og 87 i den dagældende lov om forsikringsvirksomhed, nr. 60/1994, en bekendtgørelse til alle forsikringstagere for at minde dem om, at de, uanset fornyelsesdatoen, kunne opsige deres policer inden for et 30-dages »transfer-vindue«.

7

(8)  Findes på Tilsynsmyndighedens websted: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

8

(9)  Se FME's memorandum fra 29. juni 2009.

9

---

BILAG

Adfærdsmæssige tilsagn vedrørende Sjóvá

De islandske myndigheder giver følgende tilsagn vedrørende Sjóvá:

| 1. | Sjóvá forpligter sig til at begrænse sine kommercielle tilbud ved at tilbyde at dække forsikringsrisici på en sådan måde, at selskabet ikke vil afgive tilbud under [...]. Kommercielle tilbud er defineret som tilbud, der dækker kundens samlede forsikringsengagement (»kommercielle tilbud«).






  — | Forpligtelsen gælder for kommercielle tilbud til erhvervsvirksomheder med en årlig præmieomsætning på over [...] ISK. |
| --- | --- | --- |

1.

Sjóvá forpligter sig til at begrænse sine kommercielle tilbud ved at tilbyde at dække forsikringsrisici på en sådan måde, at selskabet ikke vil afgive tilbud under [...]. Kommercielle tilbud er defineret som tilbud, der dækker kundens samlede forsikringsengagement (»kommercielle tilbud«).

—

Forpligtelsen gælder for kommercielle tilbud til erhvervsvirksomheder med en årlig præmieomsætning på over [...] ISK.

| — | Forpligtelsen gælder for kommercielle tilbud, hvor udbudsmateriale eller anden tegningsinformation omfatter historiske tabsdata, der viser betalte og udestående tab over en periode på ikke mindre end [...] år. |
| --- | --- |

—

Forpligtelsen gælder for kommercielle tilbud, hvor udbudsmateriale eller anden tegningsinformation omfatter historiske tabsdata, der viser betalte og udestående tab over en periode på ikke mindre end [...] år.

| — | I evalueringen af tidligere tab kan Sjóvá fjerne individuelle tab, der overstiger [...] af det foreslåede præmietilbud fra beregningen for at nå frem til en mere jævn og mere stabil statistisk tabskonklusion. |
| --- | --- |

—

I evalueringen af tidligere tab kan Sjóvá fjerne individuelle tab, der overstiger [...] af det foreslåede præmietilbud fra beregningen for at nå frem til en mere jævn og mere stabil statistisk tabskonklusion.

| 2. | Sjóvá forpligter sig til at holde det samme eller højere præmieniveauer ved fornyelse for individuelle forsikringsengagementer, hvis de historiske tabserfaringer (beregnet tabsprocent) overstiger [...] % af præmierne.






  — | Denne forpligtelse gælder for fornyelse af virksomhedsengagementer, men tabshistorikken skal overstige [...] år. |
| --- | --- | --- |

2.

Sjóvá forpligter sig til at holde det samme eller højere præmieniveauer ved fornyelse for individuelle forsikringsengagementer, hvis de historiske tabserfaringer (beregnet tabsprocent) overstiger [...] % af præmierne.

—

Denne forpligtelse gælder for fornyelse af virksomhedsengagementer, men tabshistorikken skal overstige [...] år.

| — | I forbindelse med evalueringen af tidligere tabserfaring kan Sjóvá lægge et loft på [...] over individuelle tab for at nå frem til en mere jævn og mere stabil statistisk tabskonklusion. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med evalueringen af tidligere tabserfaring kan Sjóvá lægge et loft på [...] over individuelle tab for at nå frem til en mere jævn og mere stabil statistisk tabskonklusion.

| 3. | Sjóvá vil ikke erhverve mere end [...] % af aktierne i kreditinstitutter, investeringsselskaber (som defineret i direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter), forsikrings- eller genforsikringsselskaber. Sjóvá kan efter at have indhentet Tilsynsmyndighedens godkendelse erhverve yderligere virksomheder, navnlig hvis erhvervelsen er nødvendig for at sikre virksomhedens økonomiske stabilitet eller dens effektive konkurrenceevne. |
| --- | --- |

3.

Sjóvá vil ikke erhverve mere end [...] % af aktierne i kreditinstitutter, investeringsselskaber (som defineret i direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter), forsikrings- eller genforsikringsselskaber. Sjóvá kan efter at have indhentet Tilsynsmyndighedens godkendelse erhverve yderligere virksomheder, navnlig hvis erhvervelsen er nødvendig for at sikre virksomhedens økonomiske stabilitet eller dens effektive konkurrenceevne.

| 4. | Sjóvá vil ikke bruge rekapitaliseringen eller eventuelle konkurrencefordele, der på nogen måde opstår som en følge af rekapitaliseringen, i reklameøjemed. |
| --- | --- |

4.

Sjóvá vil ikke bruge rekapitaliseringen eller eventuelle konkurrencefordele, der på nogen måde opstår som en følge af rekapitaliseringen, i reklameøjemed.

Disse forpligtelser skal gælde indtil den 31. december 2014.

Lovgivningsmæssigt tilsagn

For at forbedre mobiliteten for forbrugerne på det islandske forsikringsmarked, afgiver de islandske myndigheder følgende tilsagn:

| — | Det islandske Finans- og Økonomiministerium vil udpege en ekspertgruppe, der får til opgave at gennemgå de bestemmelser i lov nr. 30/2004 om forsikringsaftaler, der vedrører kundernes mobilitet, især under hensyn til de seneste ændringer i den norske lov om forsikringsaftaler — hvorpå den islandske lovgivning var baseret — og den danske lov om finansiel virksomhed. Ekspertgruppen skal forelægge sine resultater senest den 31. december 2013 og skal undersøge de mulige konsekvenser af en ændring af bestemmelserne vedrørende privates opsigelse af forsikringsaftaler, når de overfører deres forsikringer fra et forsikringsselskab til et andet, med henblik på at lette kundernes skift og fremme konkurrencen på forsikringsmarkedet. |
| --- | --- |

—

Det islandske Finans- og Økonomiministerium vil udpege en ekspertgruppe, der får til opgave at gennemgå de bestemmelser i lov nr. 30/2004 om forsikringsaftaler, der vedrører kundernes mobilitet, især under hensyn til de seneste ændringer i den norske lov om forsikringsaftaler — hvorpå den islandske lovgivning var baseret — og den danske lov om finansiel virksomhed. Ekspertgruppen skal forelægge sine resultater senest den 31. december 2013 og skal undersøge de mulige konsekvenser af en ændring af bestemmelserne vedrørende privates opsigelse af forsikringsaftaler, når de overfører deres forsikringer fra et forsikringsselskab til et andet, med henblik på at lette kundernes skift og fremme konkurrencen på forsikringsmarkedet.

| — | Hvis ekspertgruppen når frem til, at sådanne bestemmelser vil være til gavn for det islandske forsikringsmarkeds funktion, skal den forelægge Finans- og Økonomiministeren en ændring af lov om forsikringsaftaler i form af et lovudkast. Ministeriet er positivt stemt over for en ændring, som vil fremme kundernes mobilitet på forsikringsmarkedet yderligere. Efter at have modtaget ekspertgruppens resultater vil ministeren, medmindre andet begrundes behørigt, i løbet af 2014 fremsætte et lovforslag for det islandske parlament på grundlag af ekspertgruppens resultater. |
| --- | --- |

—

Hvis ekspertgruppen når frem til, at sådanne bestemmelser vil være til gavn for det islandske forsikringsmarkeds funktion, skal den forelægge Finans- og Økonomiministeren en ændring af lov om forsikringsaftaler i form af et lovudkast. Ministeriet er positivt stemt over for en ændring, som vil fremme kundernes mobilitet på forsikringsmarkedet yderligere. Efter at have modtaget ekspertgruppens resultater vil ministeren, medmindre andet begrundes behørigt, i løbet af 2014 fremsætte et lovforslag for det islandske parlament på grundlag af ekspertgruppens resultater.

---