# Euroopa Liidu L 246/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 246 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide21. august 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 246

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide21. august 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 904/2014, 20. august 2014, millega kehtestatakse Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 905/2014, 20. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 26 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/535/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2013, mis käsitleb riigiabi SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB ümberstruktureerimine — Sloveenia, mida Sloveenia kavatseb rakendada ettevõtte Nova Ljubljanska banka d.d. suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9632 all)

   (
  1
  ) | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 904/2014, 20. august 2014, millega kehtestatakse Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 905/2014, 20. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

26

OTSUSED

2014/535/EL

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2013, mis käsitleb riigiabi SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB ümberstruktureerimine — Sloveenia, mida Sloveenia kavatseb rakendada ettevõtte Nova Ljubljanska banka d.d. suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 9632 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9632 all)

1

28

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandused ( ELT L 229, 31.7.2014 ) | 59 |

Parandused

*

Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandused ( ELT L 229, 31.7.2014 )

( ELT L 229, 31.7.2014 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 904/2014,

20. august 2014,

millega kehtestatakse Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse algatamine

| (1) | 29. novembril 2013 algatas Euroopa Komisjon („komisjon”) dumpinguvastase uurimise Indoneesiast („asjaomane riik”) pärit naatriumglutamaadi Euroopa Liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
   (2) („algatamisteade”). |
| --- | --- |

(1)

29. novembril 2013 algatas Euroopa Komisjon („komisjon”) dumpinguvastase uurimise Indoneesiast („asjaomane riik”) pärit naatriumglutamaadi Euroopa Liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas
   (2) („algatamisteade”).

| (2) | Samal päeval kuulutas komisjon välja määruse (EÜ) nr 1225/2009 („algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit naatriumglutamaadi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmetega, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Samal päeval kuulutas komisjon välja määruse (EÜ) nr 1225/2009 („algmäärus”) artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist („Hiina”) pärit naatriumglutamaadi suhtes kehtivate lõplike dumpinguvastaste meetmetega, avaldades teate Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 16. oktoobril 2013 Ajinomoto Foods Europe SAS („kaebuse esitaja”), naatriumglutamaadi ainus tootja liidus, kes esindab seega 100 % kogu liidu naatriumglutamaaditoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 16. oktoobril 2013 Ajinomoto Foods Europe SAS („kaebuse esitaja”), naatriumglutamaadi ainus tootja liidus, kes esindab seega 100 % kogu liidu naatriumglutamaaditoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

1.2.   Huvitatud isikud

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Samuti andis komisjon uurimise algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Indoneesia ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja asjaga teadaolevalt seotud vahendajatele ning kutsus neid osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon kõiki huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Samuti andis komisjon uurimise algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ja Indoneesia ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja asjaga teadaolevalt seotud vahendajatele ning kutsus neid osalema.

| (5) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning nõuda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik neid ära kuulaks.

| (6) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.

a)   Väljavõtteline uuring

| (7) | Pidades silmas asjaomase riigi eksportivate tootjate ja uurimisega hõlmatud sõltumatute importijate suurt hulka ning selleks, et viia uurimine lõpule õigusaktides ettenähtud aja jooksul, kuulutas komisjon algatamisteates, et ta on otsustanud piirata mõistlikku eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate hulka, keda uuritakse, moodustades valimi kooskõlas algmääruse artikliga 17 (seda nimetatakse ka „väljavõtteliseks uuringuks”). |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas asjaomase riigi eksportivate tootjate ja uurimisega hõlmatud sõltumatute importijate suurt hulka ning selleks, et viia uurimine lõpule õigusaktides ettenähtud aja jooksul, kuulutas komisjon algatamisteates, et ta on otsustanud piirata mõistlikku eksportivate tootjate ja sõltumatute importijate hulka, keda uuritakse, moodustades valimi kooskõlas algmääruse artikliga 17 (seda nimetatakse ka „väljavõtteliseks uuringuks”).

1)   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (8) | Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik sõltumatud importijad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (9) | Nõutud teabe esitasid 14 sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm ettevõtjat suurima liitu suunatud impordi mahu ning geograafiliselt liidus asumise alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate importijatega. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(9)

Nõutud teabe esitasid 14 sõltumatut importijat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valis komisjon valimisse kolm ettevõtjat suurima liitu suunatud impordi mahu ning geograafiliselt liidus asumise alusel. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate importijatega. Märkusi ei esitatud.

| (10) | Koostööd kolmest valitud äriühingust tegi hiljem ainult üks, vastates küsimustikule. |
| --- | --- |

(10)

Koostööd kolmest valitud äriühingust tegi hiljem ainult üks, vastates küsimustikule.

2)   Indoneesia eksportivate tootjate väljavõtteline uuring.

| (11) | Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Indoneesia eksportivad tootjad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja juhul, kui on, moodustada valim, palus komisjon, et kõik Indoneesia eksportivad tootjad annaksid endast teada ning esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (12) | Nõutud teabe esitasid neli asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Eksportivate tootjate vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(12)

Nõutud teabe esitasid neli asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Eksportivate tootjate vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

b)   Küsimustikule vastamine ja koostöö

| (13) | Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, neljale valimisse kuuluvale eksportivale tootjale, kolmele valimisse kuuluvale sõltumatule importijale ja kolmekümne kolmele liidus tuvastatud kasutajale. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon saatis küsimustikud ainsale liidu tootjale, neljale valimisse kuuluvale eksportivale tootjale, kolmele valimisse kuuluvale sõltumatule importijale ja kolmekümne kolmele liidus tuvastatud kasutajale.

| (14) | Küsimustikule vastasid ainus liidu tootja, üks kolmest väljavalitud sõltumatust importijast, üks vahendaja, kolm neljast teadaolevast eksportivast tootjast ning viis kasutajat. |
| --- | --- |

(14)

Küsimustikule vastasid ainus liidu tootja, üks kolmest väljavalitud sõltumatust importijast, üks vahendaja, kolm neljast teadaolevast eksportivast tootjast ning viis kasutajat.

| (15) | Uurimisel sai selgeks, et valimisse kuuluv eksportiv tootja, kes koostööd ei teinud, oli seotud ühe teise valimisse kuuluva eksportiva tootjaga, kes tegi koostööd, vastates küsimustikule. |
| --- | --- |

(15)

Uurimisel sai selgeks, et valimisse kuuluv eksportiv tootja, kes koostööd ei teinud, oli seotud ühe teise valimisse kuuluva eksportiva tootjaga, kes tegi koostööd, vastates küsimustikule.

| (16) | Põhjenduses 15 nimetatud koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et teda ei tohiks käsitada seotuna eksportiva tootjaga, kes koostööd ei tee, kuna kummalgi äriühingutest ei ole teise otsustele mingit mõju. Peale selle väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et ta ei saaks tootjat, kes koostööd ei tee, sundida vastama. Uurimisel leiti, et mõlemad äriühingud kuulusid samadele aktsionäridele. Seetõttu käsitati neid seotuna ühenduse tolliseadustiku rakendamist käsitleva komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (4) artikli 143 lõike 1 punkti d tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Põhjenduses 15 nimetatud koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et teda ei tohiks käsitada seotuna eksportiva tootjaga, kes koostööd ei tee, kuna kummalgi äriühingutest ei ole teise otsustele mingit mõju. Peale selle väitis koostööd tegev eksportiv tootja, et ta ei saaks tootjat, kes koostööd ei tee, sundida vastama. Uurimisel leiti, et mõlemad äriühingud kuulusid samadele aktsionäridele. Seetõttu käsitati neid seotuna ühenduse tolliseadustiku rakendamist käsitleva komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (4) artikli 143 lõike 1 punkti d tähenduses.

| (17) | Kolmas koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et Indoneesias on veel üks vaatlusaluse toote tootja, kes kuulub põhjenduses 16 nimetatud kontserni, kuid kes ei andnud endast teada. Kuigi selline tootja on tõepoolest olemas, ei leitud uurimise käigus Eurostati andmetest ega muudest kättesaadavatest allikatest tõendeid sellest, et kõnealune tootja oleks vaatlusalusel perioodil liitu eksportinud. Seetõttu ei nõutud sellelt äriühingult endast teada andmist ega eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikes palutud teabe esitamist. Peale selle, nagu kirjeldatud põhjenduses 48, kehtestati kõigile asjaomase riigi tootjatele, kes ei teinud koostööd, jääktollimaks. Kõnealuse jääktollimaksu alus on algmääruse artikkel 18 ja seda kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele”. |
| --- | --- |

(17)

Kolmas koostööd tegev eksportiv tootja väitis, et Indoneesias on veel üks vaatlusaluse toote tootja, kes kuulub põhjenduses 16 nimetatud kontserni, kuid kes ei andnud endast teada. Kuigi selline tootja on tõepoolest olemas, ei leitud uurimise käigus Eurostati andmetest ega muudest kättesaadavatest allikatest tõendeid sellest, et kõnealune tootja oleks vaatlusalusel perioodil liitu eksportinud. Seetõttu ei nõutud sellelt äriühingult endast teada andmist ega eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikes palutud teabe esitamist. Peale selle, nagu kirjeldatud põhjenduses 48, kehtestati kõigile asjaomase riigi tootjatele, kes ei teinud koostööd, jääktollimaks. Kõnealuse jääktollimaksu alus on algmääruse artikkel 18 ja seda kohaldatakse „kõigile muudele äriühingutele”.

c)   Kontrollkäigud

| (18) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemise seisukohast vajalikuks pidas.

| (19) | Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse: | Liidu tootjad






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Algmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

Liidu tootjad

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Prantsusmaa

| | Importijad






  — | Falken Trade, Olsztyn, Poola |
| --- | --- | --- |

Importijad

—

Falken Trade, Olsztyn, Poola

| | Kasutajad






  — | AkzoNobel, Amersfoort, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

Kasutajad

—

AkzoNobel, Amersfoort, Madalmaad

| — | Unilever, Rotterdam, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Madalmaad

| | Indoneesia eksportivad tootjad






  — | PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indoneesia |
| --- | --- | --- |

Indoneesia eksportivad tootjad

—

PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indoneesia

| — | PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indoneesia |
| --- | --- |

—

PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indoneesia

| | Seotud importijad liidus






  — | CJ Europe GmbH, Schwalbach, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

Seotud importijad liidus

—

CJ Europe GmbH, Schwalbach, Saksamaa

| — | Daesang Europe B.V. Amstelveen, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Daesang Europe B.V. Amstelveen, Madalmaad

| | Seotud vahendaja Hongkongis






  — | CJ China Limited, Hongkong |
| --- | --- | --- |

Seotud vahendaja Hongkongis

—

CJ China Limited, Hongkong

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (20) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2010. aasta 1. aprillist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”) (5). |
| --- | --- |

(20)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju kindlakstegemise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 2010. aasta 1. aprillist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”) (5).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (21) | Vaatlusalune toode on Indoneesiast pärit naatriumglutamaat, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 alla („vaatlusalune toode”). Naatriumglutamaat on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades, vürtsisegudes ning valmistoitudes. Seda toodetakse mitmesuguses suuruses valgete lõhnata kristallidena. Naatriumglutamaati kasutatakse ka keemiatööstuses muul otstarbel kui toidulisandina, näiteks pesuainetes. |
| --- | --- |

(21)

Vaatlusalune toode on Indoneesiast pärit naatriumglutamaat, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 alla („vaatlusalune toode”). Naatriumglutamaat on toidulisand ja seda kasutatakse peamiselt lõhna- ja maitsetugevdajana suppides, puljongites, kala- ja liharoogades, vürtsisegudes ning valmistoitudes. Seda toodetakse mitmesuguses suuruses valgete lõhnata kristallidena. Naatriumglutamaati kasutatakse ka keemiatööstuses muul otstarbel kui toidulisandina, näiteks pesuainetes.

| (22) | Peamiselt valmistatakse seda mitmesuguste suhkrusisaldajate (maisitärklis, tapiokk, suhkrusiirup, suhkruroomelass ja suhkrupeedimelass) kääritamise teel. |
| --- | --- |

(22)

Peamiselt valmistatakse seda mitmesuguste suhkrusisaldajate (maisitärklis, tapiokk, suhkrusiirup, suhkruroomelass ja suhkrupeedimelass) kääritamise teel.

2.2.   Samasugune toode

| (23) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Indoneesias toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti samad põhilised kasutusotstarbed. |
| --- | --- |

(23)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel, Indoneesias toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval tootel ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetaval ja müüdaval tootel on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samuti samad põhilised kasutusotstarbed.

| (24) | Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesias toodetava naatriumglutamaadi ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel on märkimisväärne kvaliteedierinevus. Väideti, et selle kvaliteedierinevuse tõttu ei ole liidu tootmisharu toodetav ja liidu turul müüdav naatriumglutamaat Indoneesiast imporditava naatriumglutamaadiga omavahel vahetatav ning seetõttu ei tohiks neid pidada samasugusteks. See väide jäi tõendamata ja oli vastuolus uurimise tulemustega, milles ei leitud Indoneesias ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel kvaliteedierinevust. Tegelikult ostsid mitu kasutajat naatriumglutamaati nii liidu tootmisharult kui ka Indoneesiast ning kasutasid neid samaks või sarnaseks otstarbeks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesias toodetava naatriumglutamaadi ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel on märkimisväärne kvaliteedierinevus. Väideti, et selle kvaliteedierinevuse tõttu ei ole liidu tootmisharu toodetav ja liidu turul müüdav naatriumglutamaat Indoneesiast imporditava naatriumglutamaadiga omavahel vahetatav ning seetõttu ei tohiks neid pidada samasugusteks. See väide jäi tõendamata ja oli vastuolus uurimise tulemustega, milles ei leitud Indoneesias ja liidus toodetava naatriumglutamaadi vahel kvaliteedierinevust. Tegelikult ostsid mitu kasutajat naatriumglutamaati nii liidu tootmisharult kui ka Indoneesiast ning kasutasid neid samaks või sarnaseks otstarbeks. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (25) | Eespool kirjeldatust lähtuvalt käsitatakse käesolevas etapis vaatlusalust toodet, Indoneesias toodetavat ja sealsel siseturul müüdavat toodet ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetavat ja müüdavat toodet samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

Eespool kirjeldatust lähtuvalt käsitatakse käesolevas etapis vaatlusalust toodet, Indoneesias toodetavat ja sealsel siseturul müüdavat toodet ning liidu tootmisharu poolt liidus toodetavat ja müüdavat toodet samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPING

3.1.   Normaalväärtus

| (26) | Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaise turu sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordimüügi mahust. Sellest lähtuvalt oli iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline. |
| --- | --- |

(26)

Kõigepealt uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht oli algmääruse artikli 2 lõike 2 mõttes tüüpiline. Omamaist müüki käsitatakse tüüpilisena, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht omamaise turu sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordimüügi mahust. Sellest lähtuvalt oli iga koostööd tegeva eksportiva tootja samasuguse toote kogumüük omamaisel turul tüüpiline.

| (27) | Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tootetüübid, mis olid identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tootetüüpidega. |
| --- | --- |

(27)

Seejärel tegi komisjon kindlaks omamaisel turul müüdavad tootetüübid, mis olid identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tootetüüpidega.

| (28) | Järgmisena uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tootetüübi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tootetüübi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tootetüübi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et Indoneesia eksportivad tootjad, kes koostööd tegid, müüsid vaatlusalust toodet Indoneesia turul tüüpilises koguses võrreldes kogustega, mida samad eksportivad tootjad liitu ekspordivad. |
| --- | --- |

(28)

Järgmisena uuris komisjon, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja omamaine müük koduturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tootetüübiga identse või võrreldava tootetüübi puhul tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tootetüübi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tootetüübi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tootetüübi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et Indoneesia eksportivad tootjad, kes koostööd tegid, müüsid vaatlusalust toodet Indoneesia turul tüüpilises koguses võrreldes kogustega, mida samad eksportivad tootjad liitu ekspordivad.

| (29) | Seejärel uuris komisjon iga eksportiva tootja puhul, kas nende omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina algmääruse artikli 2 lõike 4 alusel. Selleks määrati iga tootetüübi puhul kindlaks uurimisperioodil omamaise turu sõltumatutele klientidele kasumlikult müüdud toodangu osakaal. |
| --- | --- |

(29)

Seejärel uuris komisjon iga eksportiva tootja puhul, kas nende omamaist müüki saab käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina algmääruse artikli 2 lõike 4 alusel. Selleks määrati iga tootetüübi puhul kindlaks uurimisperioodil omamaise turu sõltumatutele klientidele kasumlikult müüdud toodangu osakaal.

| (30) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tootetüübi kohta olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  1) | tootetüübi müügimaht, mida müüakse netomüügihinnaga, mis on võrdne või suurem kui arvestuslikud tootmiskulud, moodustab rohkem kui 80 % selle tootetüübi kogu müügimahust, ning |
| --- | --- | --- |

(30)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tootetüübi kohta olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

1)

tootetüübi müügimaht, mida müüakse netomüügihinnaga, mis on võrdne või suurem kui arvestuslikud tootmiskulud, moodustab rohkem kui 80 % selle tootetüübi kogu müügimahust, ning

| 2) | tootetüübi kaalutud keskmine müügihind on võrdne või suurem kui tootmiskulud ühiku kohta. |
| --- | --- |

2)

tootetüübi kaalutud keskmine müügihind on võrdne või suurem kui tootmiskulud ühiku kohta.

| (31) | Antud juhul oli kõigi eksportivate tootjate kõigi tootetüüpide puhul omamaine müük kasumlik ning kaalutud keskmine hind üle tootmiskulude. Sellele vastavalt arvutati kõigi eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kõigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(31)

Antud juhul oli kõigi eksportivate tootjate kõigi tootetüüpide puhul omamaine müük kasumlik ning kaalutud keskmine hind üle tootmiskulude. Sellele vastavalt arvutati kõigi eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kõigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena uurimisperioodil.

3.2.   Ekspordihind

| (32) | Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või liidus ja sellest väljaspool asuvate seotud äriühingute kaudu. |
| --- | --- |

(32)

Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või liidus ja sellest väljaspool asuvate seotud äriühingute kaudu.

| (33) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. |
| --- | --- |

(33)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

| (34) | Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Sellisel juhul rakendati kohandusi, et võtta arvesse kasumit (vt põhjendust 35) ning kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(34)

Kui eksportivad tootjad eksportisid vaatlusalust toodet liidu seotud äriühingute kaudu, määrati ekspordihind kindlaks hinna alusel, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi, kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9. Sellisel juhul rakendati kohandusi, et võtta arvesse kasumit (vt põhjendust 35) ning kõiki importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, kaasa arvatud müügi-, üld- ja halduskulusid.

| (35) | Sel puhul ei saanud kasutada seotud äriühingute saavutatud kasumimarginaali, kuna seda ei peetud usaldusväärseks. Üks sõltumatu importija tegi koostööd, kuid tema kasumlikkus oli konfidentsiaalne ning seda ei saanud kolmandatele isikutele avaldada. Seetõttu ning muu teabe puudumisel kasutati ekspordihinna määramisel kasumimarginaali 5 %. Sellist marginaali peeti põhjendatuks, kuna seda kasutati ka ühes varasemas samalaadse tootmisharu toodetud keemiatoodet käsitlevas menetluses (6). |
| --- | --- |

(35)

Sel puhul ei saanud kasutada seotud äriühingute saavutatud kasumimarginaali, kuna seda ei peetud usaldusväärseks. Üks sõltumatu importija tegi koostööd, kuid tema kasumlikkus oli konfidentsiaalne ning seda ei saanud kolmandatele isikutele avaldada. Seetõttu ning muu teabe puudumisel kasutati ekspordihinna määramisel kasumimarginaali 5 %. Sellist marginaali peeti põhjendatuks, kuna seda kasutati ka ühes varasemas samalaadse tootmisharu toodetud keemiatoodet käsitlevas menetluses (6).

| (36) | Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nende esimeste seotud klientide puhul rakendatud ekspordihinnad põhinevad reaalturuväärtusel ning et seetõttu peaks ekspordihinna kindlaksmääramine põhinema Indoneesia eksportiva tootja ning esimese seotud kliendi vahelise müügi hinnal, mitte aga arvestuslikul ekspordihinnal. Nad väitsid, et nende müügihinnad esimestele seotud klientidele olid samal tasemel kui hinnad sõltumatutele klientidele liidus. |
| --- | --- |

(36)

Kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat väitsid, et nende esimeste seotud klientide puhul rakendatud ekspordihinnad põhinevad reaalturuväärtusel ning et seetõttu peaks ekspordihinna kindlaksmääramine põhinema Indoneesia eksportiva tootja ning esimese seotud kliendi vahelise müügi hinnal, mitte aga arvestuslikul ekspordihinnal. Nad väitsid, et nende müügihinnad esimestele seotud klientidele olid samal tasemel kui hinnad sõltumatutele klientidele liidus.

| (37) | Uurimisel leiti, et hoolimata sarnastest hinnatasemetest ei olnud seotud äriühingute vahelised siirdehinnad tasemel, mis võimaldaks seotud importijatel liidus mõistlikku kasumit teenida. Samuti ei saa välistada, et seotud äriühingute vahel esines teatud kulusid ning et esines ristkompenseerimist teiste toodete kaudu. Sel põhjusel järeldati, et kontsernisisene siirdehind ei kajastanud toote asjakohast turuväärtust, võrreldes müügiga sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(37)

Uurimisel leiti, et hoolimata sarnastest hinnatasemetest ei olnud seotud äriühingute vahelised siirdehinnad tasemel, mis võimaldaks seotud importijatel liidus mõistlikku kasumit teenida. Samuti ei saa välistada, et seotud äriühingute vahel esines teatud kulusid ning et esines ristkompenseerimist teiste toodete kaudu. Sel põhjusel järeldati, et kontsernisisene siirdehind ei kajastanud toote asjakohast turuväärtust, võrreldes müügiga sõltumatutele klientidele.

| (38) | Seetõttu ei saa seotud äriühingute vahelist siirdehinda käsitada reaalturuväärtusel põhinevana ning vastavad väited lükati tagasi. Mõlema eksportiva tootja ekspordihinnad seotud osapoolte kaudu arvutati seega algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, nagu kirjeldatakse eespool põhjendustes 34 ja 35. |
| --- | --- |

(38)

Seetõttu ei saa seotud äriühingute vahelist siirdehinda käsitada reaalturuväärtusel põhinevana ning vastavad väited lükati tagasi. Mõlema eksportiva tootja ekspordihinnad seotud osapoolte kaudu arvutati seega algmääruse artikli 2 lõike 9 alusel, nagu kirjeldatakse eespool põhjendustes 34 ja 35.

3.3.   Võrdlus

| (39) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (40) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(40)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (41) | Seega tehti kõigil juhtudel, mille kohta oli tõendatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust, kohandusi, et arvestada impordimakse, hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakkimiskulusid, laenukulusid, komisjonitasusid ja panga teenustasusid. |
| --- | --- |

(41)

Seega tehti kõigil juhtudel, mille kohta oli tõendatud, et need mõjutavad hindade võrreldavust, kohandusi, et arvestada impordimakse, hinnavähendeid, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulusid, pakkimiskulusid, laenukulusid, komisjonitasusid ja panga teenustasusid.

| (42) | Üks eksportiv tootja eksportis naatriumglutamaati väljaspool liitu asuva seotud vahendusäriühingu kaudu, kes müüs toodet edasi liidus asuvale seotud importijale, kes omakorda müüs toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Selle müügi puhul tehti kohandus liiduvälise vahendaja hinnalisandi arvestamiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i. |
| --- | --- |

(42)

Üks eksportiv tootja eksportis naatriumglutamaati väljaspool liitu asuva seotud vahendusäriühingu kaudu, kes müüs toodet edasi liidus asuvale seotud importijale, kes omakorda müüs toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele. Selle müügi puhul tehti kohandus liiduvälise vahendaja hinnalisandi arvestamiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga i.

| (43) | Üks eksportiv tootja taotles normaalväärtuse kohandamist stiimulite ja reklaamikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga k. Uurimisel leiti siiski, et need kulud ei ole üksikute omamaiste müügitehingutega otseselt seotud ning et seetõttu ei saa tõestada, et need oleksid mõjutanud hindade võrreldavust. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Üks eksportiv tootja taotles normaalväärtuse kohandamist stiimulite ja reklaamikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga k. Uurimisel leiti siiski, et need kulud ei ole üksikute omamaiste müügitehingutega otseselt seotud ning et seetõttu ei saa tõestada, et need oleksid mõjutanud hindade võrreldavust. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (44) | Kaks eksportivat tootjat taotlesid normaalväärtuse kohandamist transpordikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e. Arvutati välja transpordikulud koduriigis, sealhulgas kaupade tehasest lattu toimetamise kulud. Neid kulusid peeti siiski äriühingusisese logistika kuludeks ning seetõttu ei saanud need sobida normaalväärtuse kohandamiseks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti e alusel. |
| --- | --- |

(44)

Kaks eksportivat tootjat taotlesid normaalväärtuse kohandamist transpordikulude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga e. Arvutati välja transpordikulud koduriigis, sealhulgas kaupade tehasest lattu toimetamise kulud. Neid kulusid peeti siiski äriühingusisese logistika kuludeks ning seetõttu ei saanud need sobida normaalväärtuse kohandamiseks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti e alusel.

| (45) | Üks huvitatud isik väitis, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatud puhtusnõuetele (≥99 %), mis on määratletud komisjoni direktiivis 2008/84/EÜ (7). See huvitatud isik väitis, et samal ajal kui liitu eksporditav naatriumglutamaat peab neile nõuetele vastama, ei kohaldata selliseid nõudeid Indoneesia koduturul müüdavale tootele. Seetõttu võiks põhjendatud olla normaalväärtuse kohandamine füüsiliste ja keemiliste omaduste erinevuste alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a. |
| --- | --- |

(45)

Üks huvitatud isik väitis, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatud puhtusnõuetele (≥99 %), mis on määratletud komisjoni direktiivis 2008/84/EÜ (7). See huvitatud isik väitis, et samal ajal kui liitu eksporditav naatriumglutamaat peab neile nõuetele vastama, ei kohaldata selliseid nõudeid Indoneesia koduturul müüdavale tootele. Seetõttu võiks põhjendatud olla normaalväärtuse kohandamine füüsiliste ja keemiliste omaduste erinevuste alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a.

| (46) | Asjaomane huvitatud isik ei esitanud oma väite toetuseks siiski mingeid arvandmeid, kuna ta ei pakkunud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a järgi ühtki põhjendatud hinnangut sellise väidetava erinevuse turuväärtuse kohta. Peale selle sai komisjon võtta oma võrdluses võimalikke puhtuseastmete erinevusi arvesse tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt Indoneesia siseturul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandamine põhjendatud ja taotlus tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(46)

Asjaomane huvitatud isik ei esitanud oma väite toetuseks siiski mingeid arvandmeid, kuna ta ei pakkunud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a järgi ühtki põhjendatud hinnangut sellise väidetava erinevuse turuväärtuse kohta. Peale selle sai komisjon võtta oma võrdluses võimalikke puhtuseastmete erinevusi arvesse tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt Indoneesia siseturul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandamine põhjendatud ja taotlus tuli tagasi lükata.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (47) | Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12. |
| --- | --- |

(47)

Kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul võrdles komisjon vaatlusaluse toote vastava tüübi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12.

| (48) | Kõigi teiste Indoneesia eksportivate tootjate suhtes tegi komisjon algmääruse artikli 18 kohaselt kõiki kättesaadavaid fakte arvestades kindlaks dumpingumarginaali. Tuleb märkida, et nagu põhjenduses 15 öeldud, otsustas üks eksportiv tootja, et ei tee tahtlikult uurimises koostööd. Seetõttu peeti koostöö määra väheseks. Kooskõlas artikli 18 lõikega 6 otsustas komisjon võtta jääktollimaksu taseme aluseks kõrgeim dumpingumarginaal, mis seondub ühe täielikult koostööd tegeva ja kontrollitud eksportiva tootja tüüpilise ekspordimahuga, võttes kaalutud keskmise alusel arvesse ka selle koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks määratud dumpingumarginaali, kes oli seotud koostööst hoiduva eksportiva tootjaga. |
| --- | --- |

(48)

Kõigi teiste Indoneesia eksportivate tootjate suhtes tegi komisjon algmääruse artikli 18 kohaselt kõiki kättesaadavaid fakte arvestades kindlaks dumpingumarginaali. Tuleb märkida, et nagu põhjenduses 15 öeldud, otsustas üks eksportiv tootja, et ei tee tahtlikult uurimises koostööd. Seetõttu peeti koostöö määra väheseks. Kooskõlas artikli 18 lõikega 6 otsustas komisjon võtta jääktollimaksu taseme aluseks kõrgeim dumpingumarginaal, mis seondub ühe täielikult koostööd tegeva ja kontrollitud eksportiva tootja tüüpilise ekspordimahuga, võttes kaalutud keskmise alusel arvesse ka selle koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks määratud dumpingumarginaali, kes oli seotud koostööst hoiduva eksportiva tootjaga.

| (49) | Sellisel alusel on esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) liidu piiril ilma tollimakse tasumata) järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal (%) |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 |
| Kõik muud äriühingud | 28,4 |

(49)

Sellisel alusel on esialgsed dumpingumarginaalid (väljendatud protsendimäärana CIF-hinnast (kulud, kindlustus, vedu) liidu piiril ilma tollimakse tasumata) järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal (%)

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

PT. Miwon Indonesia

13,3

Kõik muud äriühingud

28,4

4.   KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (50) | Samasugust toodet tootis liidus uurimisperioodil üks tootja. See moodustab „liidu tootmisharu” algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(50)

Samasugust toodet tootis liidus uurimisperioodil üks tootja. See moodustab „liidu tootmisharu” algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (51) | Kuna liidu tootmisharu moodustab ainult üks tootja, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena. |
| --- | --- |

(51)

Kuna liidu tootmisharu moodustab ainult üks tootja, siis tuli kõik tundlike andmetega seotud arvandmed konfidentsiaalsuse huvides indekseerida või esitada vahemikena.

4.2.   Liidu tarbimine

| (52) | Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul Indoneesiast ja teistest riikidest tuleva impordi, lähtudes Eurostati andmetest ja küsimustikus antud vastustest. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon määras liidu tarbimise kindlaks, lisades liidu tootmisharu müügile liidu turul Indoneesiast ja teistest riikidest tuleva impordi, lähtudes Eurostati andmetest ja küsimustikus antud vastustest.

| (53) | Väideti, et koostööd tegev liidu tootja tuleks liidu tootmisharust välja arvata, kuna ta on seotud ühe tootjaga Indoneesias, kes koostööd ei teinud, ja et uurimine tuleks lõpetada. Antud juhul ei ole siiski vaja koostööd tegevat liidu tootjat liidu tootmisharust välja arvata, hoolimata tema suhtest Indoneesia eksportiva tootjaga, kes koostööd ei teinud, kuna kõnealune ainuke liidu tootja tegi komisjoniga uurimises täielikku koostööd ja teda sai täielikult kontrollida. Peale selle ei olnud asjaolul, et Indoneesia eksportiv tootja koostööd ei teinud, liidu tootjalt kogutud andmete usaldusväärsusele mingit mõju. Seetõttu tuleks see väide kõrvale jätta. |
| --- | --- |

(53)

Väideti, et koostööd tegev liidu tootja tuleks liidu tootmisharust välja arvata, kuna ta on seotud ühe tootjaga Indoneesias, kes koostööd ei teinud, ja et uurimine tuleks lõpetada. Antud juhul ei ole siiski vaja koostööd tegevat liidu tootjat liidu tootmisharust välja arvata, hoolimata tema suhtest Indoneesia eksportiva tootjaga, kes koostööd ei teinud, kuna kõnealune ainuke liidu tootja tegi komisjoniga uurimises täielikku koostööd ja teda sai täielikult kontrollida. Peale selle ei olnud asjaolul, et Indoneesia eksportiv tootja koostööd ei teinud, liidu tootjalt kogutud andmete usaldusväärsusele mingit mõju. Seetõttu tuleks see väide kõrvale jätta.

| (54) | Liidu tarbimine kujunes järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu naatriumglutamaadi tarbimine (tonnides) | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks (majandusaasta 2010/2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat |

(54)

Liidu tarbimine kujunes järgmiselt.

Tabel 1

Liidu naatriumglutamaadi tarbimine (tonnides)

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Indeks (majandusaasta 2010/2011 = 100)

100

87

93

98

Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat

| (55) | Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses liidu tarbimine vähenes, suurenedes mõnevõrra uuesti majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil. Kokkuvõttes langes tarbimine vaatlusalusel perioodil 2 %. Tarbimise vähenemise majandusaastal 2011/2012 võrreldes majandusaastaga 2010/2011 põhjustas peamiselt liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul, mis tulenes tootmise vähenemisest samal ajal (vt põhjendus 68). Import oli mõlemal aastal sarnasel tasemel. Tarbimise suurenemise majandusaastal 2012/2013 põhjustas peaaegu täielikult impordi suurenemine, kuna liidu tootmisharu müük jäi üldjoontes samaks. Uurimisperioodil aga, kui liidu tootmisharu müük vähenes, suurenes impordi maht oluliselt, eriti Indoneesiast (vt põhjendus 57). |
| --- | --- |

(55)

Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses liidu tarbimine vähenes, suurenedes mõnevõrra uuesti majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil. Kokkuvõttes langes tarbimine vaatlusalusel perioodil 2 %. Tarbimise vähenemise majandusaastal 2011/2012 võrreldes majandusaastaga 2010/2011 põhjustas peamiselt liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul, mis tulenes tootmise vähenemisest samal ajal (vt põhjendus 68). Import oli mõlemal aastal sarnasel tasemel. Tarbimise suurenemise majandusaastal 2012/2013 põhjustas peaaegu täielikult impordi suurenemine, kuna liidu tootmisharu müük jäi üldjoontes samaks. Uurimisperioodil aga, kui liidu tootmisharu müük vähenes, suurenes impordi maht oluliselt, eriti Indoneesiast (vt põhjendus 57).

4.3.   Import asjaomasest riigist

4.3.1.   Asjaomasest riigist tuleva impordi maht ja turuosa

| (56) | Komisjon määras impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on määratud põhjenduses 52. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon määras impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal. Impordi turuosa määrati liidu tarbimise alusel, mis on määratud põhjenduses 52.

| (57) | Import asjaomasest riigist liitu kujunes järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht Indoneesiast tonnides | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indeks | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Turuosa indeks | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat |

(57)

Import asjaomasest riigist liitu kujunes järgmiselt.

Tabel 2

Impordi maht (tonnides)

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Impordi maht Indoneesiast tonnides

8 638

9 478

18 317

24 385

Indeks

100

110

212

282

Turuosa indeks

100

126

227

287

Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat

| (58) | Vaatlusalusel perioodil suurenes impordi maht Indoneesiast peaaegu kolm korda. See kasvas pidevalt ja oluliselt, 182 %, majandusaasta 2010/2011 8 638 tonnilt uurimisperioodi 24 385 tonnile. |
| --- | --- |

(58)

Vaatlusalusel perioodil suurenes impordi maht Indoneesiast peaaegu kolm korda. See kasvas pidevalt ja oluliselt, 182 %, majandusaasta 2010/2011 8 638 tonnilt uurimisperioodi 24 385 tonnile.

| (59) | Vaatlusalusel perioodil suurenes vastav turuosa peaaegu kolm korda. See suurenes 187 %, hoolimata tarbimise üldisest vähenemisest (–2 %). |
| --- | --- |

(59)

Vaatlusalusel perioodil suurenes vastav turuosa peaaegu kolm korda. See suurenes 187 %, hoolimata tarbimise üldisest vähenemisest (–2 %).

4.3.2.   Asjaomasest riigist tuleva impordi hinnad ning hinna allalöömine

| (60) | Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon määras impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete ja küsimustikule antud vastuste põhjal.

| (61) | Keskmine Indoneesiast liitu tuleva impordi hind kujunes järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi hinnad (eurot/tonn) | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indoneesia | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indeks | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat |

(61)

Keskmine Indoneesiast liitu tuleva impordi hind kujunes järgmiselt.

Tabel 3

Impordi hinnad (eurot/tonn)

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Indoneesia

1 266

1 279

1 226

1 162

Indeks

100

101

97

92

Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat

| (62) | Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind tõusis pisut majandusaasta 2010/2011 tasemelt majandusaastal 2011/2012, vähenedes majandusaastal 2012/2013 ja veelgi uurimisperioodil. Üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind 6 %. |
| --- | --- |

(62)

Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind tõusis pisut majandusaasta 2010/2011 tasemelt majandusaastal 2011/2012, vähenedes majandusaastal 2012/2013 ja veelgi uurimisperioodil. Üldiselt vähenes vaatlusalusel perioodil Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi keskmine hind 6 %.

| (63) | Komisjon määras hinna allalöömise uurimisperioodil kindlaks, võrreldes






  — | liidu tootmisharu kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning |
| --- | --- | --- |

(63)

Komisjon määras hinna allalöömise uurimisperioodil kindlaks, võrreldes

—

liidu tootmisharu kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks, mida kohandati tehasehindade tasemele, ning

| — | vastavaid koostööd tegevate Indoneesia tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

—

vastavaid koostööd tegevate Indoneesia tootjate impordi kaalutud keskmisi hindu tootetüübi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (64) | Nagu põhjenduses 46 nimetatud, väitis üks eksportiv tootja, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatavatele liidu õigusaktidega kehtestatud puhtusnõuetele. Eksportiv tootja väitis, et Indoneesiast imporditud ja väljaspool toidusektorit kasutatavatele toodetele selliseid nõudeid ei kohaldata ning et seega võib olla õigustatud kohandus, millega võetaks arvesse keemilisi või füüsikalisi omadusi, võrreldes liidu turul müüdava tootega. Asjaomane eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid arvandmeid. Peale selle sai komisjon võrdlemisel võimalikke puhtusastmete erinevusi arvesse võtta tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandus põhjendatud ja taotlus lükati tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Nagu põhjenduses 46 nimetatud, väitis üks eksportiv tootja, et liidus toidulisandina müüdav naatriumglutamaat peab vastama teatavatele liidu õigusaktidega kehtestatud puhtusnõuetele. Eksportiv tootja väitis, et Indoneesiast imporditud ja väljaspool toidusektorit kasutatavatele toodetele selliseid nõudeid ei kohaldata ning et seega võib olla õigustatud kohandus, millega võetaks arvesse keemilisi või füüsikalisi omadusi, võrreldes liidu turul müüdava tootega. Asjaomane eksportiv tootja ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid arvandmeid. Peale selle sai komisjon võrdlemisel võimalikke puhtusastmete erinevusi arvesse võtta tootetüüpe piiritledes. Seetõttu võrreldi omavahel ühelt poolt liidu turule eksporditud ja teiselt poolt liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdud sama või sarnase puhtuseastmega tootetüüpe. Seetõttu ei olnud kohandus põhjendatud ja taotlus lükati tagasi.

| (65) | Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesiast tuleva impordi hinna allalöömist arvutades tuleks arvesse võtta valuutakõikumiste mõju. Tõepoolest, dumpinguhindadega impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu hindadele uuritakse põhimõtteliselt muu hulgas hinna allalöömise kindlaksmääramise teel. Antud juhul võrreldi ekspordi dumpinguhindu ja liidu tootmisharu müügihindu. Kahju arvutamisel kasutatud ekspordihinnad arvestati aga ümber eurodesse, et andmed oleksid võrreldavad. Vahetuskursside kasutamine käesoleval juhtumil tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(65)

Üks huvitatud isik väitis, et Indoneesiast tuleva impordi hinna allalöömist arvutades tuleks arvesse võtta valuutakõikumiste mõju. Tõepoolest, dumpinguhindadega impordi tõenäolist mõju liidu tootmisharu hindadele uuritakse põhimõtteliselt muu hulgas hinna allalöömise kindlaksmääramise teel. Antud juhul võrreldi ekspordi dumpinguhindu ja liidu tootmisharu müügihindu. Kahju arvutamisel kasutatud ekspordihinnad arvestati aga ümber eurodesse, et andmed oleksid võrreldavad. Vahetuskursside kasutamine käesoleval juhtumil tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (66) | Hindu võrreldi tüüpide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajadusel asjakohaseid kohandusi. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil. See näitas Indoneesiast tuleva impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul vahemikus 0–5 %. |
| --- | --- |

(66)

Hindu võrreldi tüüpide kaupa sama tasandi tehingute puhul, tehes vajadusel asjakohaseid kohandusi. Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest uurimisperioodil. See näitas Indoneesiast tuleva impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul vahemikus 0–5 %.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

| (67) | Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid. |
| --- | --- |

(67)

Algmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhindadega impordi poolt liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis uurimisperioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

4.4.2.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (68) | Liidu kogu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil järgmine.

  Tabel 4


  Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht
  Indeks | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Tootmisvõimsus
  Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste
  Indeks | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Allikas: küsimustiku vastus |

(68)

Liidu kogu tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil järgmine.

Tabel 4

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Tootmismaht

Indeks

100

95

107

91

Tootmisvõimsus

Indeks

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendusaste

Indeks

100

95

107

91

Allikas: küsimustiku vastus

| (69) | Tootmine oli vaatlusalusel perioodil kõikuv. Kui majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses see vähenes, siis 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses suurenes ning uurimisperioodil langes madalaimale tasemele. Uurimine näitas, et kõikumisi põhjustasid peamiselt hoolduseks peatamised, mida liidu tootmisharu tegi iga 15 kuu järel, ning kehvad ilmastikutingimused 2010/2011 talvel, mis häirisid ühe peamise tooraine (ammoniaak) tarneid. Uurimisperioodil oli hoolduseks peatamine pikem, millega sooviti vähendada suuri varusid. Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 9 %. |
| --- | --- |

(69)

Tootmine oli vaatlusalusel perioodil kõikuv. Kui majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses see vähenes, siis 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses suurenes ning uurimisperioodil langes madalaimale tasemele. Uurimine näitas, et kõikumisi põhjustasid peamiselt hoolduseks peatamised, mida liidu tootmisharu tegi iga 15 kuu järel, ning kehvad ilmastikutingimused 2010/2011 talvel, mis häirisid ühe peamise tooraine (ammoniaak) tarneid. Uurimisperioodil oli hoolduseks peatamine pikem, millega sooviti vähendada suuri varusid. Kokkuvõttes langes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 9 %.

| (70) | Tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilseks. |
| --- | --- |

(70)

Tootmisvõimsus jäi vaatlusalusel perioodil üldiselt stabiilseks.

| (71) | Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusel kujunes tootmisvõimsuse rakendusaste vastavalt tootmismahule, s.o kõigepealt vähenes majandusaastal 2011/2012, siis suurenes majandusaastal 2012/2013 ning vähenes uurimisperioodil taas. Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on vastavuses tootmismahu vähenemisega. |
| --- | --- |

(71)

Tootmismahu vähenemise ja stabiilse tootmisvõimsuse tulemusel kujunes tootmisvõimsuse rakendusaste vastavalt tootmismahule, s.o kõigepealt vähenes majandusaastal 2011/2012, siis suurenes majandusaastal 2012/2013 ning vähenes uurimisperioodil taas. Üldiselt vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 9 %, mis on vastavuses tootmismahu vähenemisega.

4.4.3.   Müügimaht ja turuosa

| (72) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul
  Indeks | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Turuosa
  Indeks | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat |

(72)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul

Indeks

100

84

85

83

Turuosa

Indeks

100

96

91

85

Allikad: küsimustiku vastused ja Eurostat

| (73) | Liidu tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %. Müügimaht vähenes peamiselt majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, püsides järgmistel aastatel suhteliselt stabiilsena. Müügimahu vähenemine koos samaaegse tarbimise vähenemise ning Indoneesiast tuleva impordi suurenemisega tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil kokku umbes 15 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2010/2011 ja 2011/2012 majandusaastate vahel 4 %, langedes kokku Indoneesia impordi turuosa samaaegse suurenemisega. Majandusaasta 2012/2013 ja uurimisperioodi võrdluses jätkas liidu tootmisharu turuosa pidevat vähenemist, samal ajal kui Indoneesia impordimaht ja turuosa kasvasid oluliselt suuremaks. |
| --- | --- |

(73)

Liidu tootmisharu naatriumglutamaadi müügimaht vähenes vaatlusalusel perioodil 17 %. Müügimaht vähenes peamiselt majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, püsides järgmistel aastatel suhteliselt stabiilsena. Müügimahu vähenemine koos samaaegse tarbimise vähenemise ning Indoneesiast tuleva impordi suurenemisega tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil kokku umbes 15 %. Liidu tootmisharu turuosa vähenes 2010/2011 ja 2011/2012 majandusaastate vahel 4 %, langedes kokku Indoneesia impordi turuosa samaaegse suurenemisega. Majandusaasta 2012/2013 ja uurimisperioodi võrdluses jätkas liidu tootmisharu turuosa pidevat vähenemist, samal ajal kui Indoneesia impordimaht ja turuosa kasvasid oluliselt suuremaks.

4.4.4.   Kasv

| (74) | Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, siis liidu tootmisharu müügimaht vähenes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 15 %. |
| --- | --- |

(74)

Kui liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 2 %, siis liidu tootmisharu müügimaht vähenes 17 %, mis tähendas turuosa vähenemist 15 %.

4.4.5.   Tööhõive ja tootlikkus

| (75) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv
  Indeks | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)
  Indeks | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Allikas: küsimustiku vastus |

(75)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Töötajate arv

Indeks

100

103

107

108

Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

Indeks

100

92

100

85

Allikas: küsimustiku vastus

| (76) | Liidu tootmisharu tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokkuvõttes 8 %. Peamiselt tulenes see kasv varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest. |
| --- | --- |

(76)

Liidu tootmisharu tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt, kokkuvõttes 8 %. Peamiselt tulenes see kasv varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest.

| (77) | Tootlikkus vähenes tööhõive suurenemise ja tootmismahu vähenemise tulemusel, nagu näidatud tabelis 4 põhjenduses 68. |
| --- | --- |

(77)

Tootlikkus vähenes tööhõive suurenemise ja tootmismahu vähenemise tulemusel, nagu näidatud tabelis 4 põhjenduses 68.

4.4.6.   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (78) | Kõik dumpingumarginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule on oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist tuleva impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(78)

Kõik dumpingumarginaalid on selgelt üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule on oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist tuleva impordi mahtu ja hindu.

| (79) | Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Kõnealuste meetmete osas on parasjagu paralleelselt käimas meetmete läbivaatamise uurimine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu nimetatakse põhjenduses 2. |
| --- | --- |

(79)

Liidu tootmisharu oli endiselt toibumas varasema Hiinast pärit sama toote dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Kõnealuste meetmete osas on parasjagu paralleelselt käimas meetmete läbivaatamise uurimine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2, nagu nimetatakse põhjenduses 2.

4.4.7.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (80) | Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Keskmised müügihinnad | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)
  Indeks | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)
  Indeks | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Allikas: küsimustiku vastus |

(80)

Liidu tootmisharu keskmised müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Keskmised müügihinnad

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot/tonn)

Indeks

100

107

101

97

Tootmise ühikukulu (eurot/tonn)

Indeks

100

120

124

130

Allikas: küsimustiku vastus

| (81) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %. Kõigepealt suurenes see majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses 7 %, kuid vähenes pärast seda pidevalt kuni uurimisperioodini. Kõnealust hinnatõusu majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 vahel võib mõista samaaegse kulude suurenemise tagajärjena, kuigi kulud suurenesid järsemalt kui hinnad. Samal ajal suurenes Indoneesia import ning avaldas liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Selle tulemusel vähenesid liidu tootmisharu hinnad majandusaastal 2012/2013 majandusaastaga 2011/2012 võrreldes 6 % ning uurimisperioodil veel 4 %. |
| --- | --- |

(81)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele vähenes vaatlusalusel perioodil 3 %. Kõigepealt suurenes see majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses 7 %, kuid vähenes pärast seda pidevalt kuni uurimisperioodini. Kõnealust hinnatõusu majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 vahel võib mõista samaaegse kulude suurenemise tagajärjena, kuigi kulud suurenesid järsemalt kui hinnad. Samal ajal suurenes Indoneesia import ning avaldas liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Selle tulemusel vähenesid liidu tootmisharu hinnad majandusaastal 2012/2013 majandusaastaga 2011/2012 võrreldes 6 % ning uurimisperioodil veel 4 %.

| (82) | Tootmise ühikukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Kulud suurenesid pidevalt alates majandusaastast 2011/2012 ning selle põhjustas peamiselt tooraine- ja tööjõukulude suurenemine. Nagu eespool nimetatud, ei saanud kõnealust kulude suurenemist katta samaväärse hinnatõusuga Indoneesiast pärineva dumpinguhindadega impordi hinnasurve tõttu. |
| --- | --- |

(82)

Tootmise ühikukulu suurenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Kulud suurenesid pidevalt alates majandusaastast 2011/2012 ning selle põhjustas peamiselt tooraine- ja tööjõukulude suurenemine. Nagu eespool nimetatud, ei saanud kõnealust kulude suurenemist katta samaväärse hinnatõusuga Indoneesiast pärineva dumpinguhindadega impordi hinnasurve tõttu.

4.4.8.   Tööjõukulud

| (83) | Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurot)
  Indeks | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Allikas: küsimustiku vastus |

(83)

Liidu tootmisharu keskmine tööjõukulu arenes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurot)

Indeks

100

117

125

124

Allikas: küsimustiku vastus

| (84) | Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 24 %. Seda selgitavad peamiselt liidu tootmisharu kasvavad pingutused oma töötajate tulemuslikkuse parandamiseks, et optimeerida tootmisprotsessi. |
| --- | --- |

(84)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta suurenes 24 %. Seda selgitavad peamiselt liidu tootmisharu kasvavad pingutused oma töötajate tulemuslikkuse parandamiseks, et optimeerida tootmisprotsessi.

4.4.9.   Laovarud

| (85) | Liidu tootja laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Laovarud | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lao lõppseis
  Indeks | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Lao lõppseis protsendina toodangust
  Indeks | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Allikas: küsimustiku vastus |

(85)

Liidu tootja laovarud kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Laovarud

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Lao lõppseis

Indeks

100

82

164

143

Lao lõppseis protsendina toodangust

Indeks

100

86

153

156

Allikas: küsimustiku vastus

| (86) | Kokkuvõttes suurenes laoseis vaatlusalusel perioodil 43 %. Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses laoseis vähenes, kuna tootmismaht vähenes ja ekspordi müügimaht suurenes. Majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses varud suurenesid, kuna tootmismaht suurenes, samal ajal kui liidu tootmisharu müük liidu turul jäi peaaegu samaks. Majandusaastast 2012/2013 kuni uurimisperioodini laoseis taas vähenes, peamiselt otsuse tõttu vähendada tootmist, et püüda suuri laoseise vähendada. |
| --- | --- |

(86)

Kokkuvõttes suurenes laoseis vaatlusalusel perioodil 43 %. Majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses laoseis vähenes, kuna tootmismaht vähenes ja ekspordi müügimaht suurenes. Majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses varud suurenesid, kuna tootmismaht suurenes, samal ajal kui liidu tootmisharu müük liidu turul jäi peaaegu samaks. Majandusaastast 2012/2013 kuni uurimisperioodini laoseis taas vähenes, peamiselt otsuse tõttu vähendada tootmist, et püüda suuri laoseise vähendada.

| (87) | Laovaru protsendina toodangust vähenes majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, kuid majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses peaaegu kahekordistus. Uurimisperioodil suurenes see võrreldes majandusaastaga 2012/2013 veelgi. Kokkuvõttes suurenesid laovarud vaatlusalusel perioodil 56 %. Suurenemist majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil tuleb vaadelda Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi kasvu taustal ajal, mil liidu müük jäi samal perioodil peaaegu samaks. |
| --- | --- |

(87)

Laovaru protsendina toodangust vähenes majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses, kuid majandusaastate 2011/2012 ja 2012/2013 võrdluses peaaegu kahekordistus. Uurimisperioodil suurenes see võrreldes majandusaastaga 2012/2013 veelgi. Kokkuvõttes suurenesid laovarud vaatlusalusel perioodil 56 %. Suurenemist majandusaastal 2012/2013 ja uurimisperioodil tuleb vaadelda Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi kasvu taustal ajal, mil liidu müük jäi samal perioodil peaaegu samaks.

4.4.10.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (88) | Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)
  Indeks | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Rahavoog
  Indeks | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investeeringud (eurot)
  Indeks | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Investeeringutasuvus
  Indeks | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Allikas: küsimustiku vastus |

(88)

Liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele toimuva müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

Indeks

100

30

– 31

– 80

Rahavoog

Indeks

100

39

– 48

– 19

Investeeringud (eurot)

Indeks

100

182

143

197

Investeeringutasuvus

Indeks

100

14

– 61

– 110

Allikas: küsimustiku vastus

| (89) | Komisjon määras liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 kasumlikkus küll vähenes oluliselt, jäi aga siiski positiivseks. Alates majandusaastast 2012/2013 muutus kasumlikkus negatiivseks. Uurimisperioodil vähenes see veelgi. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 180 %. Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Indoneesiast, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul määrata oma hindu kooskõlas kulude kasvuga. |
| --- | --- |

(89)

Komisjon määras liidu tootmisharu kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele klientidele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Majandusaastatel 2010/2011 ja 2011/2012 kasumlikkus küll vähenes oluliselt, jäi aga siiski positiivseks. Alates majandusaastast 2012/2013 muutus kasumlikkus negatiivseks. Uurimisperioodil vähenes see veelgi. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 180 %. Peamiselt tulenes see areng hinnasurvest, mida avaldas dumpinguhindadega liitu sisenenud import Indoneesiast, mis ei võimaldanud liidu tootmisharul määrata oma hindu kooskõlas kulude kasvuga.

| (90) | Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Netorahavoo arengusuund oli kasumlikkusega sama, see on pidev vähenemine vaatlusalusel perioodil, olles alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne. Uurimisperioodil süvenes see tendents veelgi. Kogu netorahavoo vähenemine vaatlusalusel perioodil oli 119 %. |
| --- | --- |

(90)

Netorahavoog on liidu tootmisharu võimekus oma tegevusi ise rahastada. Netorahavoo arengusuund oli kasumlikkusega sama, see on pidev vähenemine vaatlusalusel perioodil, olles alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne. Uurimisperioodil süvenes see tendents veelgi. Kogu netorahavoo vähenemine vaatlusalusel perioodil oli 119 %.

| (91) | Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 97 %. Peamiselt koosnesid need investeeringutest, mida oli vaja hoolduseks ning õigusaktidest tulenevate ohutusnõuete täitmiseks. Kuigi liidu tootmisharu oli alles toibumas vaatlusalusele perioodile eelnenud dumpingust, mida kasutasid Hiina eksportivad tootjad, hakkas liidu tootmisharus olukord paranema ja tootmine oli vaatlusaluse perioodi alguses kuni majandusaastani 2011/2012 kasumlik. Sellises olukorras tehti hulk investeeringuid, mida ei saanud enam edasi lükata ning mis selgitavad olulist investeeringute suurenemist majandusaastal 2011/2012 ja pärast seda. |
| --- | --- |

(91)

Investeeringud suurenesid vaatlusalusel perioodil 97 %. Peamiselt koosnesid need investeeringutest, mida oli vaja hoolduseks ning õigusaktidest tulenevate ohutusnõuete täitmiseks. Kuigi liidu tootmisharu oli alles toibumas vaatlusalusele perioodile eelnenud dumpingust, mida kasutasid Hiina eksportivad tootjad, hakkas liidu tootmisharus olukord paranema ja tootmine oli vaatlusaluse perioodi alguses kuni majandusaastani 2011/2012 kasumlik. Sellises olukorras tehti hulk investeeringuid, mida ei saanud enam edasi lükata ning mis selgitavad olulist investeeringute suurenemist majandusaastal 2011/2012 ja pärast seda.

| (92) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli ka samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne, kajastades kasumlikkuse negatiivset arengusuunda. Kokkuvõttes langes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 210 %. |
| --- | --- |

(92)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Nagu teistegi rahaliste näitajate puhul, oli ka samasuguse toote tootmise ja müügi investeeringutasuvus alates majandusaastast 2012/2013 negatiivne, kajastades kasumlikkuse negatiivset arengusuunda. Kokkuvõttes langes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 210 %.

| (93) | Võttes arvesse kasumlikkuse vähenemist ja kahanevat rahavoogu, avaldus negatiivne mõju ka äriühingu võimele kapitali kaasata. |
| --- | --- |

(93)

Võttes arvesse kasumlikkuse vähenemist ja kahanevat rahavoogu, avaldus negatiivne mõju ka äriühingu võimele kapitali kaasata.

4.4.11.   Järeldus kahju kohta

| (94) | Peaaegu kõik peamised kahjunäitajad arenesid negatiivses suunas. Seejuures langesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste umbes 9 % ning müügimaht 17 %. Seoses katsega tasakaalustada müügimahu ja turuosa kaotust langesid liidu tootmisharu keskmised hinnad vaatlusalusel perioodil 3 %, samal ajal kui tootmiskulud tõusid 30 %. Selle tagajärjel hakkas kasumlikkus, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses positiivne, vähenema, muutus majandusaastal 2012/2013 negatiivseks ning vähenes uurimisperioodil veelgi. Samasuguseid negatiivseid arenguid kogeti netorahavoos ja investeeringutasuvuses. |
| --- | --- |

(94)

Peaaegu kõik peamised kahjunäitajad arenesid negatiivses suunas. Seejuures langesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste umbes 9 % ning müügimaht 17 %. Seoses katsega tasakaalustada müügimahu ja turuosa kaotust langesid liidu tootmisharu keskmised hinnad vaatlusalusel perioodil 3 %, samal ajal kui tootmiskulud tõusid 30 %. Selle tagajärjel hakkas kasumlikkus, mis oli vaatlusaluse perioodi alguses positiivne, vähenema, muutus majandusaastal 2012/2013 negatiivseks ning vähenes uurimisperioodil veelgi. Samasuguseid negatiivseid arenguid kogeti netorahavoos ja investeeringutasuvuses.

| (95) | Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Peamiselt tulenes kasv vaatlusalusel perioodil varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest. Positiivses suunas arenesid ka investeeringumahud. Peamiselt seondusid need ennetusmeetmete ja turvanõuetega, mitte aga tootmisvõimsuse suurendamisega. Seetõttu ei välista kõnealune positiivne arengusuund kahju olemasolu. |
| --- | --- |

(95)

Tööhõive suurenes vaatlusalusel perioodil 8 %. Peamiselt tulenes kasv vaatlusalusel perioodil varasema sidusäriühingu integreerimisest 2011. aastal ning liidu tootmisharu hooldusüksuse laiendamisest. Positiivses suunas arenesid ka investeeringumahud. Peamiselt seondusid need ennetusmeetmete ja turvanõuetega, mitte aga tootmisvõimsuse suurendamisega. Seetõttu ei välista kõnealune positiivne arengusuund kahju olemasolu.

| (96) | Eelöeldut arvestades järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(96)

Eelöeldut arvestades järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

| (97) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised tegurid. Komisjon tegi kindlaks, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist tulev dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on






  a) | Hiinast tuleva impordi mõju, |
| --- | --- | --- |

(97)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas dumpinguhindadega import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Algmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada teised tegurid. Komisjon tegi kindlaks, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomasest riigist tulev dumpinguhindadega import, ei omistataks dumpinguhindadega impordile. Kõnealused tegurid on

a)

Hiinast tuleva impordi mõju,

| b) | import muudest kolmandatest riikidest, |
| --- | --- |

b)

import muudest kolmandatest riikidest,

| c) | liidu tarbimise arenemine, |
| --- | --- |

c)

liidu tarbimise arenemine,

| d) | liidu tootmisharu eksporditulemused, |
| --- | --- |

d)

liidu tootmisharu eksporditulemused,

| e) | liidu tootmisharu ebatõhusus, |
| --- | --- |

e)

liidu tootmisharu ebatõhusus,

| f) | finantskriis, |
| --- | --- |

f)

finantskriis,

| g) | investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded, |
| --- | --- |

g)

investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded,

| h) | toorainekulud ja muud kulud. |
| --- | --- |

h)

toorainekulud ja muud kulud.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (98) | Et määrata kindlaks põhjusliku seose olemasolu Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon uuritava impordi mahtu ja hinnatasemeid ning seda, kui suur oli nende panus olulisse kahjusse, mida kandis liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(98)

Et määrata kindlaks põhjusliku seose olemasolu Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi dumpinguhindadega impordi ning liidu tootmisharu kantud kahju vahel, analüüsis komisjon uuritava impordi mahtu ja hinnatasemeid ning seda, kui suur oli nende panus olulisse kahjusse, mida kandis liidu tootmisharu.

| (99) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil suurenes madalate dumpinguhindadega impordi maht Indoneesiast 182 %, mis tõi samal ajal kaasa umbes 187 % suuruse turuosa kasvu. See langes kokku liidu tootmisharu müügimahu 17 % ning turuosa 15 % suuruse langemisega. Samuti tõi see kaasa muudest kolmandatest riikidest tuleva koguimpordi turuosa languse 71 %. |
| --- | --- |

(99)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel perioodil suurenes madalate dumpinguhindadega impordi maht Indoneesiast 182 %, mis tõi samal ajal kaasa umbes 187 % suuruse turuosa kasvu. See langes kokku liidu tootmisharu müügimahu 17 % ning turuosa 15 % suuruse langemisega. Samuti tõi see kaasa muudest kolmandatest riikidest tuleva koguimpordi turuosa languse 71 %.

| (100) | Indoneesia impordihinnad langesid samal ajal 8 %. Indoneesiast pärit import avaldas liidu turule hinnasurvet, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud tõsta oma hindu kooskõlas oma kulude kasvuga, vaid pidi vaatlusalusel perioodil hoopis oma hindu langetama. See tõi kaasa kasumlikkuse olulise vähenemise, mis asendus majandusaastal 2012/2013 kahjumiga, mis uurimisperioodil veel järsult suurenes. |
| --- | --- |

(100)

Indoneesia impordihinnad langesid samal ajal 8 %. Indoneesiast pärit import avaldas liidu turule hinnasurvet, mistõttu liidu tootmisharu ei saanud tõsta oma hindu kooskõlas oma kulude kasvuga, vaid pidi vaatlusalusel perioodil hoopis oma hindu langetama. See tõi kaasa kasumlikkuse olulise vähenemise, mis asendus majandusaastal 2012/2013 kahjumiga, mis uurimisperioodil veel järsult suurenes.

| (101) | Eeltoodu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharu halvenev olukord langes kokku Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi olulise suurenemisega ning et Indoneesia impordil oli liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisel määrav tähtsus. |
| --- | --- |

(101)

Eeltoodu põhjal tegi komisjon käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharu halvenev olukord langes kokku Indoneesiast tuleva dumpinguhindadega impordi olulise suurenemisega ning et Indoneesia impordil oli liidu tootmisharu kantud kahju tekkimisel määrav tähtsus.

5.2.   Muude tegurite mõju

5.2.1.   Hiinast tuleva impordi mõju

| (102) | Impordile Hiinast rakendatakse praegu dumpinguvastaseid tollimakse. Vaatlusalusel perioodil kasvas impordimaht 65 %, millele vastavalt suurenes turuosa 68 %. Nii maht kui turuosa jäid aga vaatlusalusel perioodil väikseks. Hiina hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt — 20 %. Kui arvestada kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse, siis need hinnad ei löönud liidu tootmisharu hindu alla. |
| --- | --- |

(102)

Impordile Hiinast rakendatakse praegu dumpinguvastaseid tollimakse. Vaatlusalusel perioodil kasvas impordimaht 65 %, millele vastavalt suurenes turuosa 68 %. Nii maht kui turuosa jäid aga vaatlusalusel perioodil väikseks. Hiina hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt — 20 %. Kui arvestada kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse, siis need hinnad ei löönud liidu tootmisharu hindu alla.

| (103) | Sellistes tingimustes ei saa Hiina importi käsitada uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele kaasa aidanud tegurina.

  Tabel 11


  Import Hiinast











  Riik | | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Maht (tonnides) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| | Indeks | 100 | 50 | 127 | 165 |
| | Turuosa indeks | 100 | 57 | 136 | 168 |
| | Keskmine hind (eurot/tonn) (8) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| | Indeks | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused |

(103)

Sellistes tingimustes ei saa Hiina importi käsitada uurimisperioodil liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele kaasa aidanud tegurina.

Tabel 11

Import Hiinast

Riik

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Hiina

Maht (tonnides)

1 518

758

1 923

2 509

Indeks

100

50

127

165

Turuosa indeks

100

57

136

168

Keskmine hind (eurot/tonn) (8)

1 234

1 199

1 143

992

Indeks

100

97

93

80

Allikas: Eurostat ja küsimustiku vastused

5.2.2.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (104) | Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Import muudest kolmandatest riikidest











  Riik | | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasiilia | Maht (tonnides) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| | Indeks | 100 | 42 | 46 | 38 |
| | Turuosa indeks | 100 | 48 | 49 | 39 |
| | Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| | Indeks | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Korea Vabariik | Maht (tonnides) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| | Indeks | 100 | 173 | 74 | 64 |
| | Turuosa indeks | 100 | 198 | 79 | 65 |
| | Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| | Indeks | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Maht (tonnides) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| | Indeks | 100 | 106 | 32 | 13 |
| | Turuosa indeks | 100 | 121 | 34 | 14 |
| | Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| | Indeks | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| | Indeks | 100 | 69 | 48 | 44 |
| | Turuosa indeks | 100 | 79 | 52 | 45 |
| | Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| | Indeks | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Muud kolmandad riigid kokku | Maht (tonnides) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| | Indeks | 100 | 96 | 42 | 28 |
| | Turuosa indeks | 100 | 110 | 45 | 29 |
| | Keskmine hind (eurot/tonn) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| | Indeks | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat |

(104)

Muudest kolmandatest riikidest tuleva impordi maht kujunes vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Import muudest kolmandatest riikidest

Riik

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Brasiilia

Maht (tonnides)

2 321

969

1 070

889

Indeks

100

42

46

38

Turuosa indeks

100

48

49

39

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indeks

100

107

115

112

Korea Vabariik

Maht (tonnides)

1 248

2 157

923

802

Indeks

100

173

74

64

Turuosa indeks

100

198

79

65

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indeks

100

105

105

104

Vietnam

Maht (tonnides)

5 707

6 042

1 820

769

Indeks

100

106

32

13

Turuosa indeks

100

121

34

14

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indeks

100

101

106

103

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

993

681

478

434

Indeks

100

69

48

44

Turuosa indeks

100

79

52

45

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indeks

100

108

128

126

Muud kolmandad riigid kokku

Maht (tonnides)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indeks

100

96

42

28

Turuosa indeks

100

110

45

29

Keskmine hind (eurot/tonn)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indeks

100

102

111

110

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat

| (105) | Muude kolmandate riikide impordimaht kokku vähenes majandusaasta 2010/2011 10 268 tonnilt uurimisperioodiks 2 894 tonnile, s.o vaatlusalusel perioodil 72 %. Samal ajal vähenes vastav turuosa 71 %. Uurimisperioodil moodustas muude kolmandate riikide impordi turuosa ainult umbes neljandiku oma majandusaasta 2010/2011 tasemest. Kokkuvõttes vähenes kolmandate riikide import vaatlusalusel perioodil 10 %. |
| --- | --- |

(105)

Muude kolmandate riikide impordimaht kokku vähenes majandusaasta 2010/2011 10 268 tonnilt uurimisperioodiks 2 894 tonnile, s.o vaatlusalusel perioodil 72 %. Samal ajal vähenes vastav turuosa 71 %. Uurimisperioodil moodustas muude kolmandate riikide impordi turuosa ainult umbes neljandiku oma majandusaasta 2010/2011 tasemest. Kokkuvõttes vähenes kolmandate riikide import vaatlusalusel perioodil 10 %.

| (106) | Üks huvitatud isik väitis, et koguimport, sh Indoneesia import, oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. |
| --- | --- |

(106)

Üks huvitatud isik väitis, et koguimport, sh Indoneesia import, oli vaatlusalusel perioodil stabiilne.

| (107) | See väide oli vastuolus kättesaadava statistikaga, millel põhinevad uurimise järeldused, nagu näidatud tabelis 13. Kogu liitu sisenenud import suurenes vaatlusalusel perioodil tegelikult 46 %. Seetõttu lükati väide tagasi.

  Tabel 13


  Koguimport | | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koguimport | Maht (tonnides) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| | Indeks | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat |

(107)

See väide oli vastuolus kättesaadava statistikaga, millel põhinevad uurimise järeldused, nagu näidatud tabelis 13. Kogu liitu sisenenud import suurenes vaatlusalusel perioodil tegelikult 46 %. Seetõttu lükati väide tagasi.

Tabel 13

Koguimport

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Koguimport

Maht (tonnides)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indeks

100

98

120

146

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat

| (108) | Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(108)

Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei kõrvalda põhjuslikku seost Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi ja liidu tootmisharule tekitatud olulise kahju vahel.

5.2.3.   Liidu tarbimise arenemine

| (109) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil ainult pisut, s.o 2 %, mis ei saa selgitada liidu tootmisharu müügimahtude 17 % ja turuosa 15 % vähenemist. Seetõttu tehti esialgne järeldus, et tarbimise areng ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju kujunemisel rolli. |
| --- | --- |

(109)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil ainult pisut, s.o 2 %, mis ei saa selgitada liidu tootmisharu müügimahtude 17 % ja turuosa 15 % vähenemist. Seetõttu tehti esialgne järeldus, et tarbimise areng ei mänginud liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju kujunemisel rolli.

5.2.4.   Liidu tootmisharu eksporditulemused

| (110) | Liidu tootmisharu ekspordimahud arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14


  Liidu tootmisharu eksporditulemused | Majandusaasta 2010/2011 | Majandusaasta 2011/2012 | Majandusaasta 2012/2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht
  Indeks | 100 | 249 | 234 | 222 |
| Keskmine ühikuhind
  Indeks | 100 | 107 | 101 | 95 |
| Allikas: küsimustiku vastus |

(110)

Liidu tootmisharu ekspordimahud arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14

Liidu tootmisharu eksporditulemused

Majandusaasta 2010/2011

Majandusaasta 2011/2012

Majandusaasta 2012/2013

Uurimisperiood

Ekspordimaht

Indeks

100

249

234

222

Keskmine ühikuhind

Indeks

100

107

101

95

Allikas: küsimustiku vastus

| (111) | Liidu tootmisharu ekspordi maht suurenes majandusaastal 2011/2012 ning vähenes seejärel pisut järgmistel aastatel kuni uurimisperioodini. Vaatlusalusel perioodil see peaaegu kahekordistus. Samal ajal vähenesid mõnevõrra ekspordihinnad (5 %). Ekspordimüügi suurenemine kompenseeris müügimahu ja turuosa kaotust liidus osaliselt. Olukorras, mida iseloomustas tugev hinnasurve dumpinguhindadega impordilt, oleks ekspordimüügi kasvu puudumisel mastaabisäästu kaotus ja selle mõju liidu tootmise ühikukulule olnud veelgi suurem. Seetõttu ei saanud liidu eksporditulemused avaldada kahju tekkimisele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(111)

Liidu tootmisharu ekspordi maht suurenes majandusaastal 2011/2012 ning vähenes seejärel pisut järgmistel aastatel kuni uurimisperioodini. Vaatlusalusel perioodil see peaaegu kahekordistus. Samal ajal vähenesid mõnevõrra ekspordihinnad (5 %). Ekspordimüügi suurenemine kompenseeris müügimahu ja turuosa kaotust liidus osaliselt. Olukorras, mida iseloomustas tugev hinnasurve dumpinguhindadega impordilt, oleks ekspordimüügi kasvu puudumisel mastaabisäästu kaotus ja selle mõju liidu tootmise ühikukulule olnud veelgi suurem. Seetõttu ei saanud liidu eksporditulemused avaldada kahju tekkimisele negatiivset mõju.

| (112) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul tulenes tema naatriumglutamaadi ekspordimüügist hiljuti Türgis omandatud toiduaineid töötlevale seotud äriühingule. See väide ei olnud põhjendatud. Peale selle näitas uurimine, et liidu tootmisharu omandas toiduaineid töötleva äriühingu alles pärast uurimisperioodi. See ei saanud avaldada mõju liidu tootmisharu olukorrale uurimisperioodil. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu müük oma seotud äriühingule Türgis ei kõrvalda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(112)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et liidu tootmisharu müügi vähenemine liidu turul tulenes tema naatriumglutamaadi ekspordimüügist hiljuti Türgis omandatud toiduaineid töötlevale seotud äriühingule. See väide ei olnud põhjendatud. Peale selle näitas uurimine, et liidu tootmisharu omandas toiduaineid töötleva äriühingu alles pärast uurimisperioodi. See ei saanud avaldada mõju liidu tootmisharu olukorrale uurimisperioodil. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu müük oma seotud äriühingule Türgis ei kõrvalda põhjuslikku seost.

5.2.5.   Liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus

| (113) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustas liidu tootmisharu tootmisprotsessi olemuslik ebatõhusus. Kõnealune huvitatud isik ei viidanud aga ühelegi konkreetsele ebatõhusale aspektile ning tema väide jäi põhjendusteta. Ka uurimine ei toonud liidu tootmisharus päevavalgele ühtki potentsiaalselt ebatõhusat külge. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus ei kõrvalda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(113)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustas liidu tootmisharu tootmisprotsessi olemuslik ebatõhusus. Kõnealune huvitatud isik ei viidanud aga ühelegi konkreetsele ebatõhusale aspektile ning tema väide jäi põhjendusteta. Ka uurimine ei toonud liidu tootmisharus päevavalgele ühtki potentsiaalselt ebatõhusat külge. Seetõttu lükati see väide tagasi. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu väidetav ebatõhusus ei kõrvalda põhjuslikku seost.

5.2.6.   Finantskriis

| (114) | Üks isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju on põhjustanud finantskriis. Liidu naatriumglutamaadi turg ei olnud aga volatiilne ning ülemaailmne finantskriis mõjutas seda marginaalselt. Kui see ei oleks nii ning liidu tootmisharu kahju olnuks tõesti põhjustatud ülemaailmsest finantskriisist, oleks sama kehtinud kõigi teiste naatriumglutamaadi turul tegutsejate kohta. Nagu näha, suutsid Indoneesia naatriumglutamaadi tootjad oma müügimahtu liidu turul suurendada hoolimata ülemaailmsest finantskriisist. Seega puudub põhjus eeldada, et liidu tootmisharu pidanuks olema oma Aasia vastaspooltega võrreldes ülemaailmsest finantskriisist tõsisemalt mõjutatud. Seetõttu tuleb väide tagasi lükata. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et finantskriisi mõjud ei kõrvalda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(114)

Üks isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju on põhjustanud finantskriis. Liidu naatriumglutamaadi turg ei olnud aga volatiilne ning ülemaailmne finantskriis mõjutas seda marginaalselt. Kui see ei oleks nii ning liidu tootmisharu kahju olnuks tõesti põhjustatud ülemaailmsest finantskriisist, oleks sama kehtinud kõigi teiste naatriumglutamaadi turul tegutsejate kohta. Nagu näha, suutsid Indoneesia naatriumglutamaadi tootjad oma müügimahtu liidu turul suurendada hoolimata ülemaailmsest finantskriisist. Seega puudub põhjus eeldada, et liidu tootmisharu pidanuks olema oma Aasia vastaspooltega võrreldes ülemaailmsest finantskriisist tõsisemalt mõjutatud. Seetõttu tuleb väide tagasi lükata. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et finantskriisi mõjud ei kõrvalda põhjuslikku seost.

5.2.7.   Investeeringud ja ELi õigusnormidest tulenevad ohutusnõuded

| (115) | Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju tulenes olulistest investeeringutest, mida oli vaja, et täita liidus kohaldatavaid ohutuseeskirju. |
| --- | --- |

(115)

Üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju tulenes olulistest investeeringutest, mida oli vaja, et täita liidus kohaldatavaid ohutuseeskirju.

| (116) | Uurimine näitas siiski, et ELi ohutusnõuetega seotud investeeringud olid võrreldes teiste investeeringutega vaatlusalusel perioodil väikesed. Olulise osa liidu tootmisharu poolt tehtud investeeringutest moodustasid ennetavad hooldusinvesteeringud. Investeeringute suurim kasv toimus majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses. Seda kasvu selgitab asjaolu, et liidu tootmisharu, olles alles taastumas varasemast dumpinguhindadega impordist Hiinast, pidi lükkama ennetava hoolduse jaoks vajalikke investeeringuid kuni kahjumiperioodide lõppemiseni edasi. Kui Hiina impordile kehtestatud tollimaksud hakkasid turul mõju avaldama, jõudis liidu tootmisharu uuesti kasumisse ning võis naasta tavapärase investeeringute taseme juurde. Järgnenud perioodidel jäid investeeringud sarnasele tasemele ja katsid peamiselt hooldust. Tootmisvõimsuse suurendamiseks investeeringuid ei tehtud ning see jäi vaatlusalusel perioodil samaks. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu investeeringud ei kõrvalda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(116)

Uurimine näitas siiski, et ELi ohutusnõuetega seotud investeeringud olid võrreldes teiste investeeringutega vaatlusalusel perioodil väikesed. Olulise osa liidu tootmisharu poolt tehtud investeeringutest moodustasid ennetavad hooldusinvesteeringud. Investeeringute suurim kasv toimus majandusaastate 2010/2011 ja 2011/2012 võrdluses. Seda kasvu selgitab asjaolu, et liidu tootmisharu, olles alles taastumas varasemast dumpinguhindadega impordist Hiinast, pidi lükkama ennetava hoolduse jaoks vajalikke investeeringuid kuni kahjumiperioodide lõppemiseni edasi. Kui Hiina impordile kehtestatud tollimaksud hakkasid turul mõju avaldama, jõudis liidu tootmisharu uuesti kasumisse ning võis naasta tavapärase investeeringute taseme juurde. Järgnenud perioodidel jäid investeeringud sarnasele tasemele ja katsid peamiselt hooldust. Tootmisvõimsuse suurendamiseks investeeringuid ei tehtud ning see jäi vaatlusalusel perioodil samaks. Kirjeldatud põhjustel järeldati, et liidu tootmisharu investeeringud ei kõrvalda põhjuslikku seost.

5.2.8.   Toorainekulud ja muud kulud

| (117) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjuseks oli oluline toorainete, nimelt tööstusliku suhkru, ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinna tõus. |
| --- | --- |

(117)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjuseks oli oluline toorainete, nimelt tööstusliku suhkru, ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinna tõus.

Tööstuslik suhkur

| (118) | Tööstuslik suhkur on üks peamisi tegureid liidu tootmisharu kogu tootmiskuludes. Nagu põhjenduses 81 kirjeldatakse, suurenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu, sealhulgas tööstusliku suhkru kulu vaatlusalusel perioodil tõepoolest. Avalikult kättesaadavad statistilised andmed (9) näitavad, et tööstusliku suhkru keskmine hind liidus tõusis küll majandusaastast 2010/2011 kuni 2012. aasta keskpaigani pisut, kuid jäi siiski maailmaturu hinnale alla. Hiljem vähenes tööstusliku suhkru hind nii liidu turul kui ka maailmaturul ning mõlemad hinnad jäid paigale sarnasel tasemel. Seetõttu on väide, et kahju tulenes suhkruhindade kasvust, põhjendamata ja tuleks tagasi lükata. |
| --- | --- |

(118)

Tööstuslik suhkur on üks peamisi tegureid liidu tootmisharu kogu tootmiskuludes. Nagu põhjenduses 81 kirjeldatakse, suurenes liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu, sealhulgas tööstusliku suhkru kulu vaatlusalusel perioodil tõepoolest. Avalikult kättesaadavad statistilised andmed (9) näitavad, et tööstusliku suhkru keskmine hind liidus tõusis küll majandusaastast 2010/2011 kuni 2012. aasta keskpaigani pisut, kuid jäi siiski maailmaturu hinnale alla. Hiljem vähenes tööstusliku suhkru hind nii liidu turul kui ka maailmaturul ning mõlemad hinnad jäid paigale sarnasel tasemel. Seetõttu on väide, et kahju tulenes suhkruhindade kasvust, põhjendamata ja tuleks tagasi lükata.

Kemikaalid

| (119) | Liidu tootmisharu ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe kulud suurenesid vaatlusalusel perioodil kooskõlas nende toodete rahvusvaheliste hindadega. Seega ei piirdunud kõnealune hinnatõus liidu tootmisharuga, vaid mõjutas ka kolmandate riikide ettevõtjaid. Sel põhjusel ei saa käsitada ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinnatõuse sellisena, mis põhjustaksid liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe kulud suurenesid vaatlusalusel perioodil kooskõlas nende toodete rahvusvaheliste hindadega. Seega ei piirdunud kõnealune hinnatõus liidu tootmisharuga, vaid mõjutas ka kolmandate riikide ettevõtjaid. Sel põhjusel ei saa käsitada ammoniaagi, naatriumhüdroksiidi ja väävelhappe hinnatõuse sellisena, mis põhjustaksid liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju.

Muud

| (120) | Veel üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid suurenenud tööjõu- ja pakendamiskulud. Kuigi uurimisel selgus, et need tegurid tõepoolest vaatlusalusel perioodil kulusid suurendasid (vt põhjendusi 81 ja 83), selgitas komisjon samuti välja, et liidu tootmisharu ei suutnud Indoneesia impordi hinnasurve tõttu seda kulude kasvu isegi osaliselt kajastada oma müügihinnas. Seetõttu ei saanud lugeda nendest teguritest tulenevat kulude kasvu liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(120)

Veel üks huvitatud isik väitis, et liidu tootmisharule tekkinud kahju põhjustasid suurenenud tööjõu- ja pakendamiskulud. Kuigi uurimisel selgus, et need tegurid tõepoolest vaatlusalusel perioodil kulusid suurendasid (vt põhjendusi 81 ja 83), selgitas komisjon samuti välja, et liidu tootmisharu ei suutnud Indoneesia impordi hinnasurve tõttu seda kulude kasvu isegi osaliselt kajastada oma müügihinnas. Seetõttu ei saanud lugeda nendest teguritest tulenevat kulude kasvu liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjuseks.

5.3.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (121) | Eespool esitatud analüüs näitab ajavahemikus majandusaastast 2010/2011 kuni uurimisperioodini Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi olulist mahu ja turuosa kasvu ning impordihindade vähenemist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(121)

Eespool esitatud analüüs näitab ajavahemikus majandusaastast 2010/2011 kuni uurimisperioodini Indoneesiast pärit dumpinguhindadega impordi olulist mahu ja turuosa kasvu ning impordihindade vähenemist vaatlusalusel perioodil.

| (122) | Kõnealune Indoneesiast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega tekitas uurimisperioodil olulist kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(122)

Kõnealune Indoneesiast pärit madala hinnaga impordi turuosa suurenemine langes ajaliselt kokku liidu tootmisharu turuosa olulise vähenemisega, mis koos hindade langetamise survega tekitas uurimisperioodil olulist kahju liidu tootmisharule.

| (123) | Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(123)

Teisest küljest näitas teiste võimalike liidu tootmisharu kahjustada võinud tegurite uurimine, et ükski neist teguritest ei saanud avaldada märkimisväärset negatiivset mõju.

| (124) | Eeltoodu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(124)

Eeltoodu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli asjaomasest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost.

| (125) | Komisjon selgitas kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõjud välja ja eraldas need dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Hiina ja muude kolmandate riikide impordi, tarbimise muutumise, liidu tootmisharu eksporditulemuste, liidu tootmisharu väidetava ebatõhususe, finantskriisi, investeeringute ja ELi õigusnormidest tulenevate ohutusnõuete ning tooraine ja muude kulude mõjud liidu tootmisharu negatiivsetele arengutele olid piiratud. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon selgitas kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõjud välja ja eraldas need dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Hiina ja muude kolmandate riikide impordi, tarbimise muutumise, liidu tootmisharu eksporditulemuste, liidu tootmisharu väidetava ebatõhususe, finantskriisi, investeeringute ja ELi õigusnormidest tulenevate ohutusnõuete ning tooraine ja muude kulude mõjud liidu tootmisharu negatiivsetele arengutele olid piiratud.

6.   LIIDU HUVID

6.1.   Sissejuhatav märkus

| (126) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjulikust dumpingust ei ole antud juhul meetmete vastuvõtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, vahendajate, importijate, kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(126)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjulikust dumpingust ei ole antud juhul meetmete vastuvõtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, vahendajate, importijate, kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel.

6.2.   Liidu tootmisharu huvid

| (127) | Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas dumpinguhindadega import Indoneesiast. Peaaegu kõik kahju näitajad osutasid negatiivsetele suundumustele ning eelkõige halvenesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht, müügimaht, turuosa ja kasumlikkus. Langustrend leidis kinnitust ka teiste rahaliste tulemustega seotud näitajate, nagu rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul. Laovarud samal ajal suurenesid. |
| --- | --- |

(127)

Uurimisel tehti kindlaks, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, mille põhjustas dumpinguhindadega import Indoneesiast. Peaaegu kõik kahju näitajad osutasid negatiivsetele suundumustele ning eelkõige halvenesid vaatlusalusel perioodil tootmismaht, müügimaht, turuosa ja kasumlikkus. Langustrend leidis kinnitust ka teiste rahaliste tulemustega seotud näitajate, nagu rahavoo ja investeeringutasuvuse puhul. Laovarud samal ajal suurenesid.

| (128) | Pärast meetmete kehtestamist eeldatakse, et impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu saab vabaks hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Seeläbi peaks liidu tootmisharu saama võimaluse tõsta oma hindu nii, et need kajastaksid kulude kasvu ja jõuaksid järk-järgult kasumlikule tasemele. Samuti avaldaks see positiivset mõju tootmis- ja müügimahule. Meetmete puudumisel läheb liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi halvemaks. Müügimahu ja turuosa jätkuv vähenemine on väga tõenäoline, kuna dumpinguhindadega impordi hinnasurve jätkuks ning liidu tootmisharu oleks sunnitud sobituma liidus kehtiva madala hinnatasemega. Sellise stsenaariumi puhul teeniks liidu tootmisharu jätkuvalt olulist kahjumit. Ei saa välistada, et tulenevalt müügi- ja tootmismahu vähenemisest ja suurest kahjumist peaks liidu tootmisharu lõpetama tootmise keskpikas perspektiivis üldse, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad. Samuti muudaks see liidu sõltuvaks kolmandatest riikidest tulevast impordist. |
| --- | --- |

(128)

Pärast meetmete kehtestamist eeldatakse, et impordihinnad tõusevad ja liidu tootmisharu saab vabaks hinnasurvest, mida praegu avaldab dumpinguhindadega import. Seeläbi peaks liidu tootmisharu saama võimaluse tõsta oma hindu nii, et need kajastaksid kulude kasvu ja jõuaksid järk-järgult kasumlikule tasemele. Samuti avaldaks see positiivset mõju tootmis- ja müügimahule. Meetmete puudumisel läheb liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi halvemaks. Müügimahu ja turuosa jätkuv vähenemine on väga tõenäoline, kuna dumpinguhindadega impordi hinnasurve jätkuks ning liidu tootmisharu oleks sunnitud sobituma liidus kehtiva madala hinnatasemega. Sellise stsenaariumi puhul teeniks liidu tootmisharu jätkuvalt olulist kahjumit. Ei saa välistada, et tulenevalt müügi- ja tootmismahu vähenemisest ja suurest kahjumist peaks liidu tootmisharu lõpetama tootmise keskpikas perspektiivis üldse, mille tagajärjel kaoksid liidus töökohad. Samuti muudaks see liidu sõltuvaks kolmandatest riikidest tulevast impordist.

| (129) | Seetõttu järeldati käesolevas etapis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(129)

Seetõttu järeldati käesolevas etapis, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu huvides.

6.3.   Importijate/vahendajate huvid

| (130) | Pärast algatamisteate avaldamist andis endast märku neliteist äriühingut. Valimisse valiti kolm sõltumatut importijat, kellele saadeti küsimustikud, millele vastuse saatis ainult üks. Kõnealuses äriühingus tehti kohapealne kontroll. |
| --- | --- |

(130)

Pärast algatamisteate avaldamist andis endast märku neliteist äriühingut. Valimisse valiti kolm sõltumatut importijat, kellele saadeti küsimustikud, millele vastuse saatis ainult üks. Kõnealuses äriühingus tehti kohapealne kontroll.

| (131) | Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi import moodustas importija käibest alla 15 %. Komisjon leidis, et kuigi tollimaksude kehtestamine mõjutaks naatriumglutamaadiga seotud tegevusi negatiivselt, jääks äriühing üldiselt kasumlikuks. |
| --- | --- |

(131)

Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi import moodustas importija käibest alla 15 %. Komisjon leidis, et kuigi tollimaksude kehtestamine mõjutaks naatriumglutamaadiga seotud tegevusi negatiivselt, jääks äriühing üldiselt kasumlikuks.

| (132) | Uurimise käigus andis endast märku üks liidu vahendaja, kes tegeleb naatriumglutamaadi edasimüügiga liidus ja sellest väljaspool. Kõnealune vahendaja ostis naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, aga ka Indoneesiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit naatriumglutamaadi importijatelt. Kõnealuse vahendaja naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli võrreldes tema kogutegevusega marginaalne. Sel põhjusel arvati, et dumpinguvastaste meetmete võimalik mõju tema olukorrale oleks tühine. |
| --- | --- |

(132)

Uurimise käigus andis endast märku üks liidu vahendaja, kes tegeleb naatriumglutamaadi edasimüügiga liidus ja sellest väljaspool. Kõnealune vahendaja ostis naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, aga ka Indoneesiast ja muudest kolmandatest riikidest pärit naatriumglutamaadi importijatelt. Kõnealuse vahendaja naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli võrreldes tema kogutegevusega marginaalne. Sel põhjusel arvati, et dumpinguvastaste meetmete võimalik mõju tema olukorrale oleks tühine.

6.4.   Kasutajate huvid

| (133) | Kasutajad tegutsevad peamiselt toidu ja joogi sektoris, kasutades naatriumglutamaati, vürtsisegude, suppide ja valmistoitude valmistamisel. Samuti kasutatakse naatriumglutamaati mittetoiduliseks otstarbeks, näiteks pesuainete valmistamisel. |
| --- | --- |

(133)

Kasutajad tegutsevad peamiselt toidu ja joogi sektoris, kasutades naatriumglutamaati, vürtsisegude, suppide ja valmistoitude valmistamisel. Samuti kasutatakse naatriumglutamaati mittetoiduliseks otstarbeks, näiteks pesuainete valmistamisel.

| (134) | Endast andis teada kolmkümmend kolm äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Viis äriühingut tegi uurimisega koostööd, saates küsimustikule vastused. Neist neli tegutses toidu ja joogi sektoris ning üks toiduks mittekasutatavate kaupade sektoris. Kaht koostööd tegevat äriühingut, neist üks toidu ja joogi sektorist ning teine pesuainete tootjate seast, kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(134)

Endast andis teada kolmkümmend kolm äriühingut, kellele saadeti küsimustikud. Viis äriühingut tegi uurimisega koostööd, saates küsimustikule vastused. Neist neli tegutses toidu ja joogi sektoris ning üks toiduks mittekasutatavate kaupade sektoris. Kaht koostööd tegevat äriühingut, neist üks toidu ja joogi sektorist ning teine pesuainete tootjate seast, kontrolliti kohapeal.

Toidu ja joogi sektor

| (135) | Uurimine näitas, et keskmiselt moodustas naatriumglutamaat umbes 5 % koostööd tegevate ja vajalikke andmeid esitanud äriühingute naatriumglutamaati sisaldavate toodete kogumaksumusest. |
| --- | --- |

(135)

Uurimine näitas, et keskmiselt moodustas naatriumglutamaat umbes 5 % koostööd tegevate ja vajalikke andmeid esitanud äriühingute naatriumglutamaati sisaldavate toodete kogumaksumusest.

| (136) | Kaks koostööd tegevat äriühingut ostsid naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult ning importisid Indoneesiast vähe või ei importinud üldse. Nende kahe äriühingu puhul moodustas naatriumglutamaati sisaldavate toodetega seotud tegevus umbes kolmandiku nende kõigist tegevustest. Uurimisperioodil leiti äriühingud olevat kasumlikud. Kirjeldatud järeldusi arvesse võttes avaldaksid kavandatud Indoneesia-vastased meetmed tõenäoliselt neile äriühingutele piiratud mõju. |
| --- | --- |

(136)

Kaks koostööd tegevat äriühingut ostsid naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult ning importisid Indoneesiast vähe või ei importinud üldse. Nende kahe äriühingu puhul moodustas naatriumglutamaati sisaldavate toodetega seotud tegevus umbes kolmandiku nende kõigist tegevustest. Uurimisperioodil leiti äriühingud olevat kasumlikud. Kirjeldatud järeldusi arvesse võttes avaldaksid kavandatud Indoneesia-vastased meetmed tõenäoliselt neile äriühingutele piiratud mõju.

| (137) | Ülejäänud kaks äriühingut ostsid Indoneesiast suuremaid koguseid, kuid nende naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli üldise tegevusega võrreldes suhteliselt väheoluline. Peale selle olid kõnealused kaks äriühingut esitatud teabe põhjal uurimisperioodil kasumlikud. Seetõttu on vähetõenäoline, et võimalikud meetmed Indoneesia naatriumglutamaadi vastu avaldaksid neile kahele äriühingule olulist mõju. |
| --- | --- |

(137)

Ülejäänud kaks äriühingut ostsid Indoneesiast suuremaid koguseid, kuid nende naatriumglutamaadiga seotud tegevus oli üldise tegevusega võrreldes suhteliselt väheoluline. Peale selle olid kõnealused kaks äriühingut esitatud teabe põhjal uurimisperioodil kasumlikud. Seetõttu on vähetõenäoline, et võimalikud meetmed Indoneesia naatriumglutamaadi vastu avaldaksid neile kahele äriühingule olulist mõju.

Toiduks mittekasutatavate kaupade sektor

| (138) | Üks koostööd teinud äriühing kasutas naatriumglutamaati pesuainete valmistamiseks. Naatriumglutamaat moodustas nende toodete tootmiskulust 15–20 %. Uurimisperioodil ostis äriühing naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, kuid importis seda ka Indoneesiast ja vähemal määral Koreast. Naatriumglutamaati sisaldavate toodetega oli seotud ainult väike osa tema tegevusest, mis leiti peale selle andvat uurimisperioodil ka positiivseid kasumimarginaale vahemikus 5–10 %. |
| --- | --- |

(138)

Üks koostööd teinud äriühing kasutas naatriumglutamaati pesuainete valmistamiseks. Naatriumglutamaat moodustas nende toodete tootmiskulust 15–20 %. Uurimisperioodil ostis äriühing naatriumglutamaati peamiselt liidu tootmisharult, kuid importis seda ka Indoneesiast ja vähemal määral Koreast. Naatriumglutamaati sisaldavate toodetega oli seotud ainult väike osa tema tegevusest, mis leiti peale selle andvat uurimisperioodil ka positiivseid kasumimarginaale vahemikus 5–10 %.

| (139) | Kuigi ei saa välistada, et seda äriühingut võib Indoneesia-vastaste meetmete kehtestamine negatiivselt mõjutada, osutaks muude tarneallikate kättesaadavus ja naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlik seis eelkirjeldatu põhjal sellele, et meetmete võimalik mõju kõnealusele äriühingule oleks piiratud. |
| --- | --- |

(139)

Kuigi ei saa välistada, et seda äriühingut võib Indoneesia-vastaste meetmete kehtestamine negatiivselt mõjutada, osutaks muude tarneallikate kättesaadavus ja naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlik seis eelkirjeldatu põhjal sellele, et meetmete võimalik mõju kõnealusele äriühingule oleks piiratud.

| (140) | Kõnealune huvitatud isik väitis, et arvestades ELi regulatiivset raamistikku, mis keelab fosfaatide ja teiste fosforiühendite kasutamise, (10) kasutatakse naatriumglutamaati tõenäoliselt edaspidi suuremas koguses, et asendada pesuainete tootmisel fosfaate ja teisi fosforiühendeid. Seetõttu arvatakse, et naatriumglutamaadi nõudlus liidus suureneb oluliselt ning et võimalikel naatriumglutamaadi impordile kehtestatavatel dumpinguvastastel meetmetel oleks sellele uuele turule kahjulik mõju. |
| --- | --- |

(140)

Kõnealune huvitatud isik väitis, et arvestades ELi regulatiivset raamistikku, mis keelab fosfaatide ja teiste fosforiühendite kasutamise, (10) kasutatakse naatriumglutamaati tõenäoliselt edaspidi suuremas koguses, et asendada pesuainete tootmisel fosfaate ja teisi fosforiühendeid. Seetõttu arvatakse, et naatriumglutamaadi nõudlus liidus suureneb oluliselt ning et võimalikel naatriumglutamaadi impordile kehtestatavatel dumpinguvastastel meetmetel oleks sellele uuele turule kahjulik mõju.

| (141) | Käesolevas etapis on siiski keeruline ennustada, kuidas uus õigusraamistik mõjutaks liidu turgu ning kas või millises ulatuses see hoogustaks naatriumglutamaadipõhiste pesuainete tootmist ja mõjutaks seeläbi naatriumglutamaadi nõudlust liidus. Samuti ei esitanud huvitatud isik tõendeid selle kohta, millises ulatuses dumpinguvastane tollimaks võiks kahjulikku mõju avaldada. Seoses sellega märgitakse, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk on taastada liidu turul võrdsed tingimused. Seega peaks Indoneesia import ka edaspidi liidu turgu varustama, kuid õiglaste hindadega. Samuti leiti uurimise käigus hulk alternatiivseid tarneallikaid, näiteks Brasiilia, Vietnam ja Korea. |
| --- | --- |

(141)

Käesolevas etapis on siiski keeruline ennustada, kuidas uus õigusraamistik mõjutaks liidu turgu ning kas või millises ulatuses see hoogustaks naatriumglutamaadipõhiste pesuainete tootmist ja mõjutaks seeläbi naatriumglutamaadi nõudlust liidus. Samuti ei esitanud huvitatud isik tõendeid selle kohta, millises ulatuses dumpinguvastane tollimaks võiks kahjulikku mõju avaldada. Seoses sellega märgitakse, et dumpinguvastase tollimaksu eesmärk on taastada liidu turul võrdsed tingimused. Seega peaks Indoneesia import ka edaspidi liidu turgu varustama, kuid õiglaste hindadega. Samuti leiti uurimise käigus hulk alternatiivseid tarneallikaid, näiteks Brasiilia, Vietnam ja Korea.

| (142) | Uurimise tulemuste põhjal jääks asjaomase äriühingu naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlikkus positiivseks isegi juhul, kui kogu tema nõudlus naatriumglutamaadi järele imporditaks Indoneesiast. Selles halvima arengu stsenaariumis ei võeta arvesse võimalust, et vähemalt osa tollimaksust saaks kanda üle lõppklientidele. |
| --- | --- |

(142)

Uurimise tulemuste põhjal jääks asjaomase äriühingu naatriumglutamaadiga seotud tegevuse kasumlikkus positiivseks isegi juhul, kui kogu tema nõudlus naatriumglutamaadi järele imporditaks Indoneesiast. Selles halvima arengu stsenaariumis ei võeta arvesse võimalust, et vähemalt osa tollimaksust saaks kanda üle lõppklientidele.

6.5.   Tarnijate huvid

| (143) | Liidu toorainetarnijatest andis endast teada ja vastas küsimustikule neli. Nende toorainemüük liidu tootmisharule moodustas vaid väikese osa nende kogukäibest. Seetõttu ei mõjutaks meetmete puudumine tarnijate olukorda. |
| --- | --- |

(143)

Liidu toorainetarnijatest andis endast teada ja vastas küsimustikule neli. Nende toorainemüük liidu tootmisharule moodustas vaid väikese osa nende kogukäibest. Seetõttu ei mõjutaks meetmete puudumine tarnijate olukorda.

6.6.   Muud argumendid

| (144) | Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharul on liidu turul valitsev positsioon ning et dumpinguvastased meetmed Indoneesiast pärit impordi suhtes kindlustaksid seda positsiooni, mis ei oleks liidu huvides. |
| --- | --- |

(144)

Mitu huvitatud isikut väitis, et liidu tootmisharul on liidu turul valitsev positsioon ning et dumpinguvastased meetmed Indoneesiast pärit impordi suhtes kindlustaksid seda positsiooni, mis ei oleks liidu huvides.

| (145) | Uurimine näitas selgelt, et ainus liidu tootja ei suutnud säilitada oma müügimahtu liidus, kaotades turuosa Indoneesia impordile. Peale selle ei suutnud liidu tootmisharu Indoneesia impordi hinnasurve tõttu suurendada oma hinnataset kooskõlas toorainekulude kasvuga ning kandis uurimisperioodil olulist kahju. Samuti märkis komisjon, et on olemas ka konkurents mitmest muust kolmandast riigist pärit impordi näol, kes saavad kasutada vaba juurdepääsu liidu turule. Neil alustel olid tõendid liidu tootmisharu väidetava valitseva positsiooni kohta ebapiisavad ja väide tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(145)

Uurimine näitas selgelt, et ainus liidu tootja ei suutnud säilitada oma müügimahtu liidus, kaotades turuosa Indoneesia impordile. Peale selle ei suutnud liidu tootmisharu Indoneesia impordi hinnasurve tõttu suurendada oma hinnataset kooskõlas toorainekulude kasvuga ning kandis uurimisperioodil olulist kahju. Samuti märkis komisjon, et on olemas ka konkurents mitmest muust kolmandast riigist pärit impordi näol, kes saavad kasutada vaba juurdepääsu liidu turule. Neil alustel olid tõendid liidu tootmisharu väidetava valitseva positsiooni kohta ebapiisavad ja väide tuli tagasi lükata.

| (146) | Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et Indoneesia impordile ei oleks alternatiivi, kuna kolmandate riikide impordi hinnatasemed on liiga kõrged. |
| --- | --- |

(146)

Mõned huvitatud isikud väitsid ka seda, et Indoneesia impordile ei oleks alternatiivi, kuna kolmandate riikide impordi hinnatasemed on liiga kõrged.

| (147) | Tuletatakse meelde, et majandusaastal 2010/2011 oli kolmandatest riikidest pärit impordil oluline turuosa. Ka import kolmandatest riikidest kannatas Indoneesia dumpinguhindadega impordi hinnasurve all ning kaotas Indoneesia impordile oluliselt müügimahtu ja turuosa. Tollimaksude kehtestamine Indoneesiast pärit impordile peaks võimaldama teistel riikidel, nagu Brasiilia, Korea ja Vietnam, oma kaotatud osa liidu turul tagasi võita. Mis puudutab hindasid, siis dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk peaks olema taastada liidus võrdsed tingimused, lubades seega importkaubal siseneda liitu õiglase hinnaga. Uurimine näitas, et tollimaksude kehtestamine ei avaldaks tootmisahela järgmise etapi tootmisharule prognooside kohaselt olulist mõju. Seetõttu lükati tagasi väide, et alternatiivseid tarneallikaid ei ole. |
| --- | --- |

(147)

Tuletatakse meelde, et majandusaastal 2010/2011 oli kolmandatest riikidest pärit impordil oluline turuosa. Ka import kolmandatest riikidest kannatas Indoneesia dumpinguhindadega impordi hinnasurve all ning kaotas Indoneesia impordile oluliselt müügimahtu ja turuosa. Tollimaksude kehtestamine Indoneesiast pärit impordile peaks võimaldama teistel riikidel, nagu Brasiilia, Korea ja Vietnam, oma kaotatud osa liidu turul tagasi võita. Mis puudutab hindasid, siis dumpinguvastaste tollimaksude eesmärk peaks olema taastada liidus võrdsed tingimused, lubades seega importkaubal siseneda liitu õiglase hinnaga. Uurimine näitas, et tollimaksude kehtestamine ei avaldaks tootmisahela järgmise etapi tootmisharule prognooside kohaselt olulist mõju. Seetõttu lükati tagasi väide, et alternatiivseid tarneallikaid ei ole.

6.7.   Järeldus liidu huvide kohta

| (148) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et uurimise käesolevas etapis puuduvad mõjuvad põhjused järeldamaks, nagu ei oleks ajutiste meetmete kehtestamine Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes liidu huvides. |
| --- | --- |

(148)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon kindlaks, et uurimise käesolevas etapis puuduvad mõjuvad põhjused järeldamaks, nagu ei oleks ajutiste meetmete kehtestamine Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes liidu huvides.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (149) | Komisjoni poolt dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi täiendavat kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(149)

Komisjoni poolt dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järelduste alusel tuleks kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhindadega impordi täiendavat kahju liidu tootmisharule.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (150) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju. |
| --- | --- |

(150)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, millist tollimaksusummat on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharule tekkiv kahju.

| (151) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. Kuna komisjon leidis, et dumpinguhindadega import hakkas avaldama mõju alles vaatlusaluse perioodi kolmandal aastal, määrati kasumimarginaal viitega perioodi esimesele kahele aastale, mil dumpinguhindadega import puudus. Komisjon pidas sobilikuks kasutada põhjenduses 89 välja selgitatud kaalutud keskmist kasumimarginaali. Määrati kasumimarginaal vahemikus 5–15 %. Täpsemat kasumimarginaali ei saa konfidentsiaalsusnõuete tõttu avaldada. Sellistel lähtealustel arvutas komisjon samasuguse toote hinna, mis ei põhjusta liidu tootmisharule kahju, lisades selliselt arvutatud kasumimarginaali liidu tootmisharu tootmiskulule uurimisperioodil. Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes võrdlusest koostööd tegevate Indoneesia eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel, ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna vahel uurimisperioodil. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Põhjenduse 154 tabelis on esitatud kahjumarginaalid vastavalt kasumi 5 % ja 15 % korral. |
| --- | --- |

(151)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi sektori tootmisharu saaks mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhindadega impordi puudumisel. Kuna komisjon leidis, et dumpinguhindadega import hakkas avaldama mõju alles vaatlusaluse perioodi kolmandal aastal, määrati kasumimarginaal viitega perioodi esimesele kahele aastale, mil dumpinguhindadega import puudus. Komisjon pidas sobilikuks kasutada põhjenduses 89 välja selgitatud kaalutud keskmist kasumimarginaali. Määrati kasumimarginaal vahemikus 5–15 %. Täpsemat kasumimarginaali ei saa konfidentsiaalsusnõuete tõttu avaldada. Sellistel lähtealustel arvutas komisjon samasuguse toote hinna, mis ei põhjusta liidu tootmisharule kahju, lisades selliselt arvutatud kasumimarginaali liidu tootmisharu tootmiskulule uurimisperioodil. Seejärel tegi komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, lähtudes võrdlusest koostööd tegevate Indoneesia eksportivate tootjate kaalutud keskmise impordihinna, mis määrati kindlaks hinna allalöömise uurimisel, ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava samasuguse toote kaalutud keskmise kahju mittetekitava hinna vahel uurimisperioodil. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Põhjenduse 154 tabelis on esitatud kahjumarginaalid vastavalt kasumi 5 % ja 15 % korral.

| (152) | Nagu põhjenduses 64 öeldud, väitis üks eksportiv tootja, et liitu imporditava naatriumglutamaadi puhtuse ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava naatriumglutamaadi puhtuse tasemed võivad olla erinevad ning et seetõttu tuleks rakendada sobivat kohandust. Samas põhjenduses esitatud põhjustel ei ole selline kohandamine põhjendatud ning see väide tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(152)

Nagu põhjenduses 64 öeldud, väitis üks eksportiv tootja, et liitu imporditava naatriumglutamaadi puhtuse ning liidu tootmisharu poolt liidu turul müüdava naatriumglutamaadi puhtuse tasemed võivad olla erinevad ning et seetõttu tuleks rakendada sobivat kohandust. Samas põhjenduses esitatud põhjustel ei ole selline kohandamine põhjendatud ning see väide tuli tagasi lükata.

7.2.   Ajutised meetmed

| (153) | Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(153)

Indoneesiast pärit naatriumglutamaadi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 2 väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude summa tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemele, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (154) | Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.









  (protsentides) |
| --- | --- |
| Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| Indoneesia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | [24,6–39,8] | 7,0 |
| Indoneesia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indoneesia | Kõik muud äriühingud | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(154)

Eelneva põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

(protsentides)

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Indoneesia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

[24,6–39,8]

7,0

Indoneesia

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indoneesia

Kõik muud äriühingud

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (155) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest. |
| --- | --- |

(155)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse üksnes vaatlusaluste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille on tootnud nimetatud juriidilised isikud. Imporditud vaatlusaluse toote suhtes, mille on tootnud mis tahes muu käesoleva määruse regulatiivosas oma nime ja aadressiga nimetamata äriühing, kaasa arvatud mõni konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud äriühing, tuleks kohaldada tollimaksumäära, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” puhul. Neile ei tohiks rakendada ühtki individuaalsetest dumpinguvastastest tollimaksumääradest.

| (156) | Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (11). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja eksportmüük, mis seondub näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja. |
| --- | --- |

(156)

Äriühing võib taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist juhul, kui ta muudab oma isiku nime või asutab uue tootmis- või müügiüksuse. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (11). Taotlus peab sisaldama kogu asjakohast teavet, sealhulgas järgmist: äriühingu tootmisega seotud tegevuste muutmine; omamaine ja eksportmüük, mis seondub näiteks nimevahetuse või tootmis- ja müügiüksuste muutmisega. Kui see on põhjendatud, uuendab komisjon individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingute nimekirja.

| (157) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(157)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade suurte erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile muudele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (158) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(158)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, kohaldatakse kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu mitte ainult käesolevas uurimises koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

8.   LÕPPSÄTTED

| (159) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(159)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (160) | Käesoleva määruse jaoks tollimaksude kehtestamisega seoses tehtud järeldused on ajutised ja võimalik, et neid peab lõplike meetmete rakendamiseks veelkord kaaluma, |
| --- | --- |

(160)

Käesoleva määruse jaoks tollimaksude kehtestamisega seoses tehtud järeldused on ajutised ja võimalik, et neid peab lõplike meetmete rakendamiseks veelkord kaaluma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indoneesiast pärineva naatriumglutamaadi impordi suhtes, mis kuulub CN-koodi ex 2922 42 00 (TARICi kood 2922420010) alla.

2.   Allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 loetletud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist kohaldatakse järgmiseid ajutisi dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid.

| Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Kõik muud äriühingud | 28,4 | B999 |

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

(%)

TARICi lisakood

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Kõik muud äriühingud

28,4

B999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamise tingimuseks on liikmesriigi tolliasutusele kehtiva faktuurarve esitamine, mis peab vastama lisas sätestatud nõuetele. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõigi muude äriühingute” tollimaksu.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad huvitatud isikud

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi; ning |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi; ning

| c) | taotleda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

c)

taotleda, et komisjon ja/või kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametnik nad ära kuulaks.

2.   25 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest võivad ajutiste meetmete kohaldamise kohta märkusi esitada määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. august 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Teade Indoneesiast pärit naatriumvesinikglutamaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 349, 29.11.2013, lk 5).

2

(3)  ELT C 349, 29.11.2013, lk 14.

3

(4)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

4

(5)  Langes kokku ainsa liidu tootja majandusaastatega — aprillist märtsini (majandusaastad 2010/2011, 2011/2012, 2012/2013, uurimisperiood).

5

(6)  ELT L 97, 12.4.2007, lk 6.

6

(7)  Komisjoni 27. augusti 2008. aasta direktiiv 2008/84/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid (ELT L 253, 20.9.2008, lk 1).

7

(8)  Keskmised hinnad ei sisalda kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse

8

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 259/2012, 14. märts 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 selles osas, mis käsitleb fosfaatide ja muude fosforiühendite kasutamist kodumajapidamises kasutatavates pesupesemisvahendites ja kodumajapidamises kasutatavates nõudepesumasinate pesuvahendites (ELT L 94, 30.3.2012, lk 16).

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H 1049 Brussels, Belgium.

11

---

LISA

Artikli 1 lõikes 3 osutatud kehtival faktuurarvel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud avaldus järgmises vormis:

| — | faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht; |
| --- | --- |

—

faktuurarve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht;

| — | järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud naatriumglutamaadi koguse (kogus), mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu, on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Indoneesias. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” |
| --- | --- |

—

järgmine avaldus: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud naatriumglutamaadi koguse (kogus), mis on müüdud ekspordiks Euroopa Liitu, on tootnud (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Indoneesias. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.”

Kuupäev ja allkiri

---

| 21.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 905/2014,

20. august 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. august 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 179,3 |
| TR | 82,0 |
| UY | 126,7 |
| ZA | 158,1 |
| ZZ | 136,5 |
| 0806 10 10 | BR | 182,9 |
| EG | 206,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 175,2 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 85,7 |
| CL | 90,7 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 123,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 131,0 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,7 |
| TR | 132,4 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 88,9 |
| 0809 30 | MK | 60,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 207,0 |
| ZZ | 124,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

179,3

TR

82,0

UY

126,7

ZA

158,1

ZZ

136,5

0806 10 10

BR

182,9

EG

206,5

MA

170,3

TR

141,2

ZZ

175,2

0808 10 80

AR

62,2

BR

85,7

CL

90,7

CN

120,3

NZ

123,8

PE

21,0

US

131,0

ZA

100,7

ZZ

91,9

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,7

TR

132,4

ZA

99,6

ZZ

88,9

0809 30

MK

60,4

TR

125,7

ZZ

93,1

0809 40 05

BA

41,0

ZA

207,0

ZZ

124,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 21.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/28

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2013,

mis käsitleb riigiabi SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB ümberstruktureerimine — Sloveenia, mida Sloveenia kavatseb rakendada ettevõtte Nova Ljubljanska banka d.d. suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 9632 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/535/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 14. jaanuaril 2011 teatasid Sloveenia ametiasutused Nova Ljubljanska banka d.d. (edaspidi NLB d.d.) 250 miljoni euro suurusest riigipoolsest rekapitaliseerimisest. |
| --- | --- |

(1)

14. jaanuaril 2011 teatasid Sloveenia ametiasutused Nova Ljubljanska banka d.d. (edaspidi NLB d.d.) 250 miljoni euro suurusest riigipoolsest rekapitaliseerimisest.

| (2) | 7. märtsi 2011 otsusega (2) (edaspidi „esimene päästmisotsus”) kinnitas Euroopa Komisjon esimese rekapitaliseerimisabi andmise NLB d.d.-le kuueks kuuks tingimusel, et pank esitab ümberkorraldamiskava. |
| --- | --- |

(2)

7. märtsi 2011 otsusega (2) (edaspidi „esimene päästmisotsus”) kinnitas Euroopa Komisjon esimese rekapitaliseerimisabi andmise NLB d.d.-le kuueks kuuks tingimusel, et pank esitab ümberkorraldamiskava.

| (3) | Sloveenia ametiasutused esitasid ümberkorraldamiskava 22. juulil 2011 ning selle muudatused 6. septembril 2011 ja 26. märtsil 2012. |
| --- | --- |

(3)

Sloveenia ametiasutused esitasid ümberkorraldamiskava 22. juulil 2011 ning selle muudatused 6. septembril 2011 ja 26. märtsil 2012.

| (4) | 16. mail 2012 teavitasid Sloveenia ametiasutused Euroopa Komisjoni kavatsusest NLB d.d. teist korda rekapitaliseerida. Meetmest teatati 6. juunil 2012. |
| --- | --- |

(4)

16. mail 2012 teavitasid Sloveenia ametiasutused Euroopa Komisjoni kavatsusest NLB d.d. teist korda rekapitaliseerida. Meetmest teatati 6. juunil 2012.

| (5) | 2. juuli 2012. aasta otsusega (edaspidi „teine päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsus”) kiitis komisjon NLB d.d. teise rekapitaliseerimise heaks ning algatas samal ajal põhjaliku uurimismenetluse, seades talle esitatud ümberkorraldamiskava alusel kahtluse alla NLB d.d. suutlikkuse taastada oma elujõulisus ning tagada piisav kulude jagamine ja meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(5)

2. juuli 2012. aasta otsusega (edaspidi „teine päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsus”) kiitis komisjon NLB d.d. teise rekapitaliseerimise heaks ning algatas samal ajal põhjaliku uurimismenetluse, seades talle esitatud ümberkorraldamiskava alusel kahtluse alla NLB d.d. suutlikkuse taastada oma elujõulisus ning tagada piisav kulude jagamine ja meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (6) | 22. novembril 2012 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teine päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsus ning huvitatud isikutel paluti esitada märkusi (3). Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(6)

22. novembril 2012 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teine päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsus ning huvitatud isikutel paluti esitada märkusi (3). Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust.

| (7) | Pärast teist päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsust esitasid Sloveenia ametiasutused 7. jaanuaril 2013 läbivaadatud ümberkorraldamiskava, mille muudetud versioon esitati 25. märtsil 2013. Seejärel esitasid Sloveenia ametiasutused detsembris 2013 täiendavalt muudetud kava versiooni. Detsembris 2013 komisjonile esitatud kava versiooni nimetatakse käesolevas otsuses ümberkorraldamiskavaks. |
| --- | --- |

(7)

Pärast teist päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsust esitasid Sloveenia ametiasutused 7. jaanuaril 2013 läbivaadatud ümberkorraldamiskava, mille muudetud versioon esitati 25. märtsil 2013. Seejärel esitasid Sloveenia ametiasutused detsembris 2013 täiendavalt muudetud kava versiooni. Detsembris 2013 komisjonile esitatud kava versiooni nimetatakse käesolevas otsuses ümberkorraldamiskavaks.

| (8) | Komisjoni nõudmisel esitasid Sloveenia ametiasutused täiendavat teavet 2. juulist 2012 kuni 9. detsembrini 2013. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni nõudmisel esitasid Sloveenia ametiasutused täiendavat teavet 2. juulist 2012 kuni 9. detsembrini 2013.

| (9) | 10. aprillil 2013 jõudis komisjon makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse alusel järeldusele, et Sloveeniat ähvardab liigne majanduslik tasakaalustamatus. Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames pidi Sloveenia sõltumatute konsultantide abil teostama Sloveenia pangandussektori alt-ülespoole ja ülalt-allapoole stressitesti ning varade kvaliteedi läbivaatamise. Varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused on ümberkorraldamiskavasse kaasatud. |
| --- | --- |

(9)

10. aprillil 2013 jõudis komisjon makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse alusel järeldusele, et Sloveeniat ähvardab liigne majanduslik tasakaalustamatus. Makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames pidi Sloveenia sõltumatute konsultantide abil teostama Sloveenia pangandussektori alt-ülespoole ja ülalt-allapoole stressitesti ning varade kvaliteedi läbivaatamise. Varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused on ümberkorraldamiskavasse kaasatud.

| (10) | Olukorra kiireloomulisuse tõttu nõustub Sloveenia Vabariik erakorraliselt käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles. |
| --- | --- |

(10)

Olukorra kiireloomulisuse tõttu nõustub Sloveenia Vabariik erakorraliselt käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles.

2.   ABISAAJA KIRJELDUS JA TEMA PROBLEEMIDE PÕHJUS

| (11) | NLB d.d. koos oma filiaalidega (edaspidi „NLB” või „pank”) on Sloveenia suurim panga- ja finantskontsern. Alates 30. septembrist 2012 olid selle koosseisus NLB d.d. ja 47 panka, ettevõtet, filiaali ja välisesindust. NLB on Sloveenias ja Kagu-Euroopas üks suurimaid panganduse alal tegutsejaid. 30. septembri 2012. aasta seisuga kuulus NLB-le umbes 30 % Sloveenia pangasektori koguvaradest ning NLB oli endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro, Kosovo ja Serblaste Vabariigi kolme tähtsaima ning Bosnia ja Hertsegoviina kuue tähtsaima panga hulgas. Pangandus on NLB kõige tähtsam tegevusala, ehkki NLB pakub ka teisi finantsteenuseid, nagu kindlustus, varade valitsemine, liisingud, faktooring ja maksekohustuste ost. |
| --- | --- |

(11)

NLB d.d. koos oma filiaalidega (edaspidi „NLB” või „pank”) on Sloveenia suurim panga- ja finantskontsern. Alates 30. septembrist 2012 olid selle koosseisus NLB d.d. ja 47 panka, ettevõtet, filiaali ja välisesindust. NLB on Sloveenias ja Kagu-Euroopas üks suurimaid panganduse alal tegutsejaid. 30. septembri 2012. aasta seisuga kuulus NLB-le umbes 30 % Sloveenia pangasektori koguvaradest ning NLB oli endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Montenegro, Kosovo ja Serblaste Vabariigi kolme tähtsaima ning Bosnia ja Hertsegoviina kuue tähtsaima panga hulgas. Pangandus on NLB kõige tähtsam tegevusala, ehkki NLB pakub ka teisi finantsteenuseid, nagu kindlustus, varade valitsemine, liisingud, faktooring ja maksekohustuste ost.

| (12) | Moody annab NLB-le negatiivse reitingu Caa2 ning Finch negatiivse reitingu BB-. Mõlemaid reitinguid alandati 2013. aastal. Reitingu alandamise põhjuseks oli peamiselt krediidiportfelli kontsentreeritus ja edasine kahanemine ning panga tagasihoidlik finants- ja kapitalipositsioon praeguses turukeskkonnas. |
| --- | --- |

(12)

Moody annab NLB-le negatiivse reitingu Caa2 ning Finch negatiivse reitingu BB-. Mõlemaid reitinguid alandati 2013. aastal. Reitingu alandamise põhjuseks oli peamiselt krediidiportfelli kontsentreeritus ja edasine kahanemine ning panga tagasihoidlik finants- ja kapitalipositsioon praeguses turukeskkonnas.

| (13) | Sloveenias pakub NLB eraisikutele ja ettevõtetele suurt hulka pangandusteenuseid, pannes rõhku jaepangandusturule. Ta tegutseb ka era-, äri- ja investeerimispanganduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(13)

Sloveenias pakub NLB eraisikutele ja ettevõtetele suurt hulka pangandusteenuseid, pannes rõhku jaepangandusturule. Ta tegutseb ka era-, äri- ja investeerimispanganduse valdkonnas.

| (14) | 30. juuni 2013. aasta seisuga oli NLB kapitalistruktuur järgmine: Sloveenia Vabariigile kuulus 77,51 % NLB aktsiatest, 6,23 % Kapitalska družba, d.d. aktsiatest, 5,58 % Slovenska Odškodninska Družba aktsiatest ning 2,24 % Poteza borzno posredniška družba, d.d. (kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus) aktsiatest. |
| --- | --- |

(14)

30. juuni 2013. aasta seisuga oli NLB kapitalistruktuur järgmine: Sloveenia Vabariigile kuulus 77,51 % NLB aktsiatest, 6,23 % Kapitalska družba, d.d. aktsiatest, 5,58 % Slovenska Odškodninska Družba aktsiatest ning 2,24 % Poteza borzno posredniška družba, d.d. (kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus) aktsiatest.

| (15) | 31. detsembri 2012. aasta seisuga oli NLB koguvara suurus 14,3 miljardit eurot ja hoiuste kogusuurus 9,1 miljardit eurot, mille hulka kuulusid eraisikute hoiused (6,5 miljardit eurot), ettevõtete hoiused (2 miljardit eurot) ning riigihoiused (0,6 miljardit eurot). Lisaks oli pangal 112 miljoni euro ulatuses emiteeritavaid võlakirju. Sama kuupäeva seisuga oli NLB kogu laenumaht muule kui pangandussektorile ligikaudu 9,5 miljardit eurot. Laenude ja hoiuste suhtarv oli 104 % (võrreldes 105 %ga 2011. aastal ja 127 %ga 2010. aastal). |
| --- | --- |

(15)

31. detsembri 2012. aasta seisuga oli NLB koguvara suurus 14,3 miljardit eurot ja hoiuste kogusuurus 9,1 miljardit eurot, mille hulka kuulusid eraisikute hoiused (6,5 miljardit eurot), ettevõtete hoiused (2 miljardit eurot) ning riigihoiused (0,6 miljardit eurot). Lisaks oli pangal 112 miljoni euro ulatuses emiteeritavaid võlakirju. Sama kuupäeva seisuga oli NLB kogu laenumaht muule kui pangandussektorile ligikaudu 9,5 miljardit eurot. Laenude ja hoiuste suhtarv oli 104 % (võrreldes 105 %ga 2011. aastal ja 127 %ga 2010. aastal).

| (16) | NLB probleemid tulenevad peamiselt viivislaenudest, mille maht suurenes 0,6 miljardilt eurolt 2008. aastal (3,8 % laenude kogumahust) 3,7 miljardi euroni detsembris 2012 (28,2 % laenude kogumahust). Halvad tegevusnäitajad ilmnesid seoses märkimisväärse survega NLB kapitali adekvaatsusele, mis tulenes panga varaportfelli kvaliteedi halvenemisest, seadusandja nõutavatest ja investorite oodatavatest kõrgematest kapitali suhtarvudest ning kapitali ja laenude rahastamise, eelkõige hulgirahastamise väiksemast kättesaadavusest. |
| --- | --- |

(16)

NLB probleemid tulenevad peamiselt viivislaenudest, mille maht suurenes 0,6 miljardilt eurolt 2008. aastal (3,8 % laenude kogumahust) 3,7 miljardi euroni detsembris 2012 (28,2 % laenude kogumahust). Halvad tegevusnäitajad ilmnesid seoses märkimisväärse survega NLB kapitali adekvaatsusele, mis tulenes panga varaportfelli kvaliteedi halvenemisest, seadusandja nõutavatest ja investorite oodatavatest kõrgematest kapitali suhtarvudest ning kapitali ja laenude rahastamise, eelkõige hulgirahastamise väiksemast kättesaadavusest.

| (17) | Enne finantskriisi puhkemist 2008. aastal aitasid NLB kasvustrateegiale kaasa soodsad majandustingimused. Ajavahemikul 2002–2009 kasvas NLB laenumaht (laenude netosumma) 15 % ja hoiused 8 % võrra. Suurt kasvu põhjustasid eelkõige laenud ettevõtlussektorile. |
| --- | --- |

(17)

Enne finantskriisi puhkemist 2008. aastal aitasid NLB kasvustrateegiale kaasa soodsad majandustingimused. Ajavahemikul 2002–2009 kasvas NLB laenumaht (laenude netosumma) 15 % ja hoiused 8 % võrra. Suurt kasvu põhjustasid eelkõige laenud ettevõtlussektorile.

| (18) | Lisaks sellele orgaanilisele kasvule suurenes NLB mitme tütarettevõtte omandamise teel Kagu-Euroopas, samuti uute üksuste loomise ja orgaanilise kasvu teel liisingute, faktooringu/maksekohustuste ostu, elukindlustuse/pensionifondide ja varade valitsemise sektorites. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks sellele orgaanilisele kasvule suurenes NLB mitme tütarettevõtte omandamise teel Kagu-Euroopas, samuti uute üksuste loomise ja orgaanilise kasvu teel liisingute, faktooringu/maksekohustuste ostu, elukindlustuse/pensionifondide ja varade valitsemise sektorites.

| (19) | Tabelis 1 esitatakse NLB varade areng Sloveenias ja Kagu-Euroopas ajavahemikul 31. detsember 2006 — 30. september 2012.

  Tabel 1


  NLB koguvara turuosa













  (%) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 (9 kuud) |
| NLB kontserni koguvara (miljonites eurodes) | 14 409 | 18 308 | 18 918 | 19 606 | 17 888 | 16 445 | 14 915 |
| Sloveenia | 36,7 | 36,5 | 35,6 | 34,8 | 32,6 | 31,7 | 30,2 |
| Bosnia ja Hertsegoviina – föderatsioon | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,1 | 6,1 | 5,9 | 5,5 |
| Bosnia ja Hertsegoviina – Serblaste Vabariik | 20,4 | 23,0 | 22,0 | 21,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 |
| Montenegro | 16,1 | 13,5 | 13,3 | 17,0 | 18,0 | 19,1 | 17,1 |
| Kosovo | — | 14,9 | 13,4 | 14,3 | 14,9 | 15,1 | 16,3 |
| Makedoonia | 16,8 | 19,2 | 19,6 | 19,9 | 20,4 | 19,2 | 17,4 |
| Serbia | 3,0 | 2,8 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |

(19)

Tabelis 1 esitatakse NLB varade areng Sloveenias ja Kagu-Euroopas ajavahemikul 31. detsember 2006 — 30. september 2012.

Tabel 1

NLB koguvara turuosa

(%)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012 (9 kuud)

NLB kontserni koguvara (miljonites eurodes)

14 409

18 308

18 918

19 606

17 888

16 445

14 915

Sloveenia

36,7

36,5

35,6

34,8

32,6

31,7

30,2

Bosnia ja Hertsegoviina – föderatsioon

5,7

5,7

5,7

5,1

6,1

5,9

5,5

Bosnia ja Hertsegoviina – Serblaste Vabariik

20,4

23,0

22,0

21,0

21,0

20,0

20,0

Montenegro

16,1

13,5

13,3

17,0

18,0

19,1

17,1

Kosovo

—

14,9

13,4

14,3

14,9

15,1

16,3

Makedoonia

16,8

19,2

19,6

19,9

20,4

19,2

17,4

Serbia

3,0

2,8

2,3

2,1

2,0

1,8

1,6

| (20) | NLB sai aastatel 2003–2008 kasumit. Alates 2009. aastast on see pärast maksude mahaarvamist siiski kahjumis olnud. Kahjum ulatus 2009. aastal 87 miljoni, 2010. aastal 202 miljoni, 2011. aastal 239 miljoni ja 2012. aastal 273,5 miljoni euroni. 2013. aasta esimesel poolaastal oli NLB kahjum pärast maksude mahaarvamist 91,2 miljonit eurot. NLB laenuportfelli olukord hakkas halvenema aastal 2009. Viivislaenud suurenesid 3,8 %-lt 2008. aastal 28,2 %ni 2012. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(20)

NLB sai aastatel 2003–2008 kasumit. Alates 2009. aastast on see pärast maksude mahaarvamist siiski kahjumis olnud. Kahjum ulatus 2009. aastal 87 miljoni, 2010. aastal 202 miljoni, 2011. aastal 239 miljoni ja 2012. aastal 273,5 miljoni euroni. 2013. aasta esimesel poolaastal oli NLB kahjum pärast maksude mahaarvamist 91,2 miljonit eurot. NLB laenuportfelli olukord hakkas halvenema aastal 2009. Viivislaenud suurenesid 3,8 %-lt 2008. aastal 28,2 %ni 2012. aasta detsembris.

| (21) | 30. juuni 2013. aasta seisuga oli NLB regulatiivne kapital 1 074,3 miljonit eurot. Panga esimese taseme omavahendite määr vastavalt ELi kapitalinõuete määrusele (4) oli 8,5 %. |
| --- | --- |

(21)

30. juuni 2013. aasta seisuga oli NLB regulatiivne kapital 1 074,3 miljonit eurot. Panga esimese taseme omavahendite määr vastavalt ELi kapitalinõuete määrusele (4) oli 8,5 %.

| (22) | 4. detsembril 2013 selgus varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemuste põhjal, et NLB kapitali puudujääk on negatiivse stsenaariumi puhul 1,8 miljardit eurot (5). |
| --- | --- |

(22)

4. detsembril 2013 selgus varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemuste põhjal, et NLB kapitali puudujääk on negatiivse stsenaariumi puhul 1,8 miljardit eurot (5).

3.   ABIMEETMED

| (23) | Siiani on NLB puhul kasutatud järgmisi riigiabi meetmeid:






  i) | esimene, 250 miljoni euro suurune rekapitaliseerimine, mis kiideti heaks esimese päästmisotsusega 7. märtsil 2011; |
| --- | --- | --- |

(23)

Siiani on NLB puhul kasutatud järgmisi riigiabi meetmeid:

i)

esimene, 250 miljoni euro suurune rekapitaliseerimine, mis kiideti heaks esimese päästmisotsusega 7. märtsil 2011;

| ii) | teine, 382,9 miljoni euro suurune rekapitaliseerimine, mis kiideti ajutiselt heaks teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsusega 2. juulil 2012. |
| --- | --- |

ii)

teine, 382,9 miljoni euro suurune rekapitaliseerimine, mis kiideti ajutiselt heaks teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsusega 2. juulil 2012.

| (24) | Lisaks neile kahele rekapitaliseerimisele kavatseb Sloveenia võtta NLB puhul kasutusele veel kaks meedet:






  iii) | kolmas, 1,558 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine ning |
| --- | --- | --- |

(24)

Lisaks neile kahele rekapitaliseerimisele kavatseb Sloveenia võtta NLB puhul kasutusele veel kaks meedet:

iii)

kolmas, 1,558 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine ning

| iv) | viivislaenudest koosneva langenud väärtusega varade kogumi (nimiväärtusega 2,3 miljardit eurot) ja omandiväärtpaberite portfelli (turuväärtusega 94 miljonit eurot) üleandmine pankade varahaldusettevõtjale. |
| --- | --- |

iv)

viivislaenudest koosneva langenud väärtusega varade kogumi (nimiväärtusega 2,3 miljardit eurot) ja omandiväärtpaberite portfelli (turuväärtusega 94 miljonit eurot) üleandmine pankade varahaldusettevõtjale.

3.1.   NLB ESIMENE REKAPITALISEERIMINE

| (25) | Pärast mitut kasumlikku aastat oli NLB aastatel 2009 ja 2010 kahjumis peamiselt halveneva majandusolukorra tõttu. Väike majanduskasv ja üha suurem tööpuudus vähendasid nõudlust laenude järele ning põhjustasid laenude väärtuse märkimisväärset langust. NLB esimese taseme omavahendite määr vastavalt kapitalinõuete määrusele vähenes 6,9 %-lt 2009. aastal 6 %ni 2010. aastal. Juulis 2010 palus Sloveenia Pank NLB-l kapitalipositsiooni tugevdada. Selle tulemusel otsustas NLB rohkem kapitali kaasata. |
| --- | --- |

(25)

Pärast mitut kasumlikku aastat oli NLB aastatel 2009 ja 2010 kahjumis peamiselt halveneva majandusolukorra tõttu. Väike majanduskasv ja üha suurem tööpuudus vähendasid nõudlust laenude järele ning põhjustasid laenude väärtuse märkimisväärset langust. NLB esimese taseme omavahendite määr vastavalt kapitalinõuete määrusele vähenes 6,9 %-lt 2009. aastal 6 %ni 2010. aastal. Juulis 2010 palus Sloveenia Pank NLB-l kapitalipositsiooni tugevdada. Selle tulemusel otsustas NLB rohkem kapitali kaasata.

| (26) | NLB seadis eesmärgiks kaasata oma aktsiate avaliku pakkumise teel 250 miljoni euro väärtuses omakapitali, mis võrdub 1,6 %ga NLB riskiga kaalutud varadest. Kapitali suurendamine toimus kahes osas. Esimeses etapis pakuti aktsiaid märkimiseks olemasolevatele aktsionäridele (kogusummas märgiti 89,2 miljonit eurot ja riik kasutas täielikult oma ostueesõigust). Teises etapis pakuti ülejäänud aktsiaid üldsusele. Üldsuse huvi puudumise tõttu märkis kõik aktsiad lõpuks siiski Sloveenia riik. |
| --- | --- |

(26)

NLB seadis eesmärgiks kaasata oma aktsiate avaliku pakkumise teel 250 miljoni euro väärtuses omakapitali, mis võrdub 1,6 %ga NLB riskiga kaalutud varadest. Kapitali suurendamine toimus kahes osas. Esimeses etapis pakuti aktsiaid märkimiseks olemasolevatele aktsionäridele (kogusummas märgiti 89,2 miljonit eurot ja riik kasutas täielikult oma ostueesõigust). Teises etapis pakuti ülejäänud aktsiaid üldsusele. Üldsuse huvi puudumise tõttu märkis kõik aktsiad lõpuks siiski Sloveenia riik.

| (27) | Esimese rekapitaliseerimise kiitis komisjon ajutise päästmisabina heaks esimese päästmisotsusega 7. märtsil 2011. Komisjon märkis, et hindab kulude jagamise aspekti üksikasjalikumalt selle ümberkorraldamiskava hindamisel, mida Sloveenia kohustub esitama (6). |
| --- | --- |

(27)

Esimese rekapitaliseerimise kiitis komisjon ajutise päästmisabina heaks esimese päästmisotsusega 7. märtsil 2011. Komisjon märkis, et hindab kulude jagamise aspekti üksikasjalikumalt selle ümberkorraldamiskava hindamisel, mida Sloveenia kohustub esitama (6).

3.2.   NLB TEINE REKAPITALISEERIMINE

| (28) | Mais 2011 nõudis Sloveenia Pank, et NLB oma kapitalipositsiooni veelgi tugevdaks. |
| --- | --- |

(28)

Mais 2011 nõudis Sloveenia Pank, et NLB oma kapitalipositsiooni veelgi tugevdaks.

| (29) | Erainvestoreid kaasava lahenduse puudumisel andis Sloveenia NLB-le 382,9 miljonit eurot teatavatel tingimustel omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade (edaspidi „CoCo-võlakirjade”) vormis, mis kvalifitseerusid kohaldatavate määruste alusel esimese taseme omavahendiinstrumentideks. NLB konverteeris CoCo-võlakirjad 2013. aasta märtsis omaenda lihtaktsiateks vastavalt CoCo-võlakirju puudutava lepingu kehtivusajale. |
| --- | --- |

(29)

Erainvestoreid kaasava lahenduse puudumisel andis Sloveenia NLB-le 382,9 miljonit eurot teatavatel tingimustel omakapitaliks konverteeritavate võlakirjade (edaspidi „CoCo-võlakirjade”) vormis, mis kvalifitseerusid kohaldatavate määruste alusel esimese taseme omavahendiinstrumentideks. NLB konverteeris CoCo-võlakirjad 2013. aasta märtsis omaenda lihtaktsiateks vastavalt CoCo-võlakirju puudutava lepingu kehtivusajale.

| (30) | Komisjon kiitis teise rekapitaliseerimise heaks oma teises päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuses (7). |
| --- | --- |

(30)

Komisjon kiitis teise rekapitaliseerimise heaks oma teises päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuses (7).

3.3.   NLB KOLMAS REKAPITALISEERIMINE

| (31) | Arvestades varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemusi ning ümberkorraldamiskava sisu, sealhulgas vara loovutamist ning mõnede langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, on NLB kapitali puudujääk 1,8 miljardit eurot. Pärast allutatud laenude kohustuste ja nõudeõiguste kavandatud teisendamise (mis vähendab NLB kapitalivajadust 250 miljoni euro võrra) mõju arvessevõtmist annab riik NLB-le täiendavalt 1,558 miljardit eurot riigivõlakirjade ja sularaha vormis, et pank võiks muutuda taas elujõuliseks. |
| --- | --- |

(31)

Arvestades varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemusi ning ümberkorraldamiskava sisu, sealhulgas vara loovutamist ning mõnede langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, on NLB kapitali puudujääk 1,8 miljardit eurot. Pärast allutatud laenude kohustuste ja nõudeõiguste kavandatud teisendamise (mis vähendab NLB kapitalivajadust 250 miljoni euro võrra) mõju arvessevõtmist annab riik NLB-le täiendavalt 1,558 miljardit eurot riigivõlakirjade ja sularaha vormis, et pank võiks muutuda taas elujõuliseks.

3.4.   LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE ÜLEANDMINE PANKADE VARAHALDUSETTEVÕTJALE

| (32) | Sloveenia pankade stabiilsuse seadusega, mis jõustus detsembris 2012, nähakse ette raamistik tagatiste andmiseks, et rahastada varasemast ajast päritud probleemsete varade üleandmist pankadelt pankade varahaldusettevõtjale või eriotstarbelisele vahendile. See võimaldab ka rekapitaliseerimist, mis on suunatud selliste pankade kahjumile, mis tuleneb varade üleandmisest nende pikaajalise majandusliku väärtusega. |
| --- | --- |

(32)

Sloveenia pankade stabiilsuse seadusega, mis jõustus detsembris 2012, nähakse ette raamistik tagatiste andmiseks, et rahastada varasemast ajast päritud probleemsete varade üleandmist pankadelt pankade varahaldusettevõtjale või eriotstarbelisele vahendile. See võimaldab ka rekapitaliseerimist, mis on suunatud selliste pankade kahjumile, mis tuleneb varade üleandmisest nende pikaajalise majandusliku väärtusega.

| (33) | Mais 2013 töötas Sloveenia välja riikliku reformikava Sloveeniale suunatud ELi riigipõhiste soovituste rakendamiseks. Riiklik reformikava hõlmab langenud väärtusega varade üleandmist kolmelt suurimalt Sloveenia pangalt, sealhulgas NLB-lt, pankade varahaldusettevõtjale. Pankade varahaldusettevõtjale üle antavate varade hulka kuuluvad pankrotistunud ettevõtted, ümberkorraldamisele kuuluvad nõuded, kinnisvaratagatisega laenud, finantsettevõtted ja teised viivislaenud. |
| --- | --- |

(33)

Mais 2013 töötas Sloveenia välja riikliku reformikava Sloveeniale suunatud ELi riigipõhiste soovituste rakendamiseks. Riiklik reformikava hõlmab langenud väärtusega varade üleandmist kolmelt suurimalt Sloveenia pangalt, sealhulgas NLB-lt, pankade varahaldusettevõtjale. Pankade varahaldusettevõtjale üle antavate varade hulka kuuluvad pankrotistunud ettevõtted, ümberkorraldamisele kuuluvad nõuded, kinnisvaratagatisega laenud, finantsettevõtted ja teised viivislaenud.

| (34) | 17. mail 2013 esitas Sloveenia Euroopa Komisjonile esialgse nimekirja NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale üle antavatest varadest, kokku 1,9 miljardi euro väärtuses. Nimekirja on sellest ajast saadik täiendatud ning üleantava varaportfelli suurus on 2,2 miljardit eurot (nimiväärtus) laenude puhul ning 94 miljonit eurot (turuväärtus) omandiväärtpaberite puhul. |
| --- | --- |

(34)

17. mail 2013 esitas Sloveenia Euroopa Komisjonile esialgse nimekirja NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale üle antavatest varadest, kokku 1,9 miljardi euro väärtuses. Nimekirja on sellest ajast saadik täiendatud ning üleantava varaportfelli suurus on 2,2 miljardit eurot (nimiväärtus) laenude puhul ning 94 miljonit eurot (turuväärtus) omandiväärtpaberite puhul.

4.   ÜMBERKORRALDAMISKAVA JA KOHUSTUSED

| (35) | Sloveenia ametiasutused esitasid ümberkorraldamiskava, mis hõlmab ümberkorraldamisperioodi alates 2013. aastast kuni 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(35)

Sloveenia ametiasutused esitasid ümberkorraldamiskava, mis hõlmab ümberkorraldamisperioodi alates 2013. aastast kuni 31. detsembrini 2017.

| (36) | Ümberkorraldamiskava peamised sambad on tugevam äriühingu üldjuhtimine ja riskijuhtimine, uuesti panga põhiturgudele keskendumine, viivislaenude vähendamine ning kulude vähendamise programm. Ümberkorraldamiskava hõlmab alusstsenaariumi põhjal tehtud finantsprognoose NLB kohta kuni 31. detsembrini 2017 ning võtab arvesse ka varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti raames väljatöötatud negatiivset stsenaariumi. |
| --- | --- |

(36)

Ümberkorraldamiskava peamised sambad on tugevam äriühingu üldjuhtimine ja riskijuhtimine, uuesti panga põhiturgudele keskendumine, viivislaenude vähendamine ning kulude vähendamise programm. Ümberkorraldamiskava hõlmab alusstsenaariumi põhjal tehtud finantsprognoose NLB kohta kuni 31. detsembrini 2017 ning võtab arvesse ka varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti raames väljatöötatud negatiivset stsenaariumi.

| (37) | Sloveenia võttis mitmeid lisas sätestatud kohustusi. Kohustuste täitmise tagamiseks nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutav usaldusisik tegutseb kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(37)

Sloveenia võttis mitmeid lisas sätestatud kohustusi. Kohustuste täitmise tagamiseks nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Järelevalve eest vastutav usaldusisik tegutseb kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul.

4.1.   PIKAAJALISE ELUJÕULISUSE TAASTAMINE

| (38) | Kaks peamist probleemi seoses NLB elujõulisuse taastamisega on i) ajakohastatud üldjuhtimisstruktuuride ja halduskorra kasutuselevõtt, et tagada NLB otsuste suunatus ettevõtlusele, ning ii) krediidipoliitika ja riskijuhtimisprotsessi, eriti krediidiriski juhtimise läbivaatamine. |
| --- | --- |

(38)

Kaks peamist probleemi seoses NLB elujõulisuse taastamisega on i) ajakohastatud üldjuhtimisstruktuuride ja halduskorra kasutuselevõtt, et tagada NLB otsuste suunatus ettevõtlusele, ning ii) krediidipoliitika ja riskijuhtimisprotsessi, eriti krediidiriski juhtimise läbivaatamine.

| (39) | Lisas loetletud muudatused üldjuhtimises viiakse ellu kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist vastavalt ELi kapitalinõuete direktiivile (8) ja Sloveenia riiklikele õigusaktidele. Sellest tulenevate muudatustega kohalikes seadustes ja NLB sise-eeskirjades püütakse tagada, et NLB juhatusel on ainuvõim ja -kohustus hallata NLB igapäevategevust sõltumatult ja ainult panga huvides. Selle tulemusel kehtib panga ja selle aktsionäride, eelkõige Sloveenia Vabariigi, omavahelisel suhtlemisel reaalturuväärtuse põhimõte. Selles suhtes kohustub Sloveenia mitte sekkuma panga nõukogu ja juhatuse liikmete nimetamisse, välja arvatud juhul, kui ta kasutab oma õigusi aktsionärina Sloveenia äriühinguõiguse alusel. NLB määrab kaks kolmandikku nõukogu ja selle komiteede kohtadest ja hääletusõigusest sõltumatutele ekspertidele. NLB töötab välja korra, et tagada siseauditite sõltumatus ja objektiivsus. NLB järgib kavandatud meetmete rakendamisel mõistlikku ettevõtluspoliitikat, mis on suunatud säästlikkusele. NLB vaatab veel kord läbi oma stimuleerimis- ja tasustamispoliitika tagamaks, et sellega ei soodustata ebamõistlikku riskide võtmist, et on võetud suund pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele ning on saavutatud läbipaistvus ja kooskõla Euroopa Pangandusjärelevalve 10. detsembri 2010. aasta suunistega tasustamismeetmete ja -tavade kohta. NLB kehtestab ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusumma ülempiiri kooskõlas 2013. aasta pangandusteatises sätestatud asjakohaste eeskirjadega (9). Juhatuse ja front office'i funktsioonis eritööd tegevate töötajate aastase muutuvtasu ülemmäär on viis kuupalka. Teistes funktsioonides eritööd tegevate töötajate aastase muutuvtasu ülemmäär on kolm kuupalka. Lisaks sellele lükatakse vähemalt 50 % muutuvtasude maksetest kolmeks aastaks edasi. Seetõttu ei tohi selline töötasu kuni 31. detsembrini 2017 ületada 15 keskmist töötasu Sloveenias või NLB töötajate kümmet keskmist töötasu, olenevalt sellest, kumb on kõrgem. |
| --- | --- |

(39)

Lisas loetletud muudatused üldjuhtimises viiakse ellu kolme kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist vastavalt ELi kapitalinõuete direktiivile (8) ja Sloveenia riiklikele õigusaktidele. Sellest tulenevate muudatustega kohalikes seadustes ja NLB sise-eeskirjades püütakse tagada, et NLB juhatusel on ainuvõim ja -kohustus hallata NLB igapäevategevust sõltumatult ja ainult panga huvides. Selle tulemusel kehtib panga ja selle aktsionäride, eelkõige Sloveenia Vabariigi, omavahelisel suhtlemisel reaalturuväärtuse põhimõte. Selles suhtes kohustub Sloveenia mitte sekkuma panga nõukogu ja juhatuse liikmete nimetamisse, välja arvatud juhul, kui ta kasutab oma õigusi aktsionärina Sloveenia äriühinguõiguse alusel. NLB määrab kaks kolmandikku nõukogu ja selle komiteede kohtadest ja hääletusõigusest sõltumatutele ekspertidele. NLB töötab välja korra, et tagada siseauditite sõltumatus ja objektiivsus. NLB järgib kavandatud meetmete rakendamisel mõistlikku ettevõtluspoliitikat, mis on suunatud säästlikkusele. NLB vaatab veel kord läbi oma stimuleerimis- ja tasustamispoliitika tagamaks, et sellega ei soodustata ebamõistlikku riskide võtmist, et on võetud suund pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele ning on saavutatud läbipaistvus ja kooskõla Euroopa Pangandusjärelevalve 10. detsembri 2010. aasta suunistega tasustamismeetmete ja -tavade kohta. NLB kehtestab ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusumma ülempiiri kooskõlas 2013. aasta pangandusteatises sätestatud asjakohaste eeskirjadega (9). Juhatuse ja front office'i funktsioonis eritööd tegevate töötajate aastase muutuvtasu ülemmäär on viis kuupalka. Teistes funktsioonides eritööd tegevate töötajate aastase muutuvtasu ülemmäär on kolm kuupalka. Lisaks sellele lükatakse vähemalt 50 % muutuvtasude maksetest kolmeks aastaks edasi. Seetõttu ei tohi selline töötasu kuni 31. detsembrini 2017 ületada 15 keskmist töötasu Sloveenias või NLB töötajate kümmet keskmist töötasu, olenevalt sellest, kumb on kõrgem.

| (40) | NLB vaatab oma pangasisesed hinnastamis- ja riskijuhtimisprotsessid läbi, rakendades mitmeid eeskirju ja meetmeid, mida kirjeldatakse üksikasjalikult lisas. Eeskätt peetakse uute laenude hinnastamist piisavaks, kui uus laen aitab saavutada igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe vähemalt [---] (10) % 2014. aastal, [---] % 2015. aastal, [---] % 2016. aastal ja [---] % 2017. aastal, vastavalt lisas täpsustatud tingimustele. |
| --- | --- |

(40)

NLB vaatab oma pangasisesed hinnastamis- ja riskijuhtimisprotsessid läbi, rakendades mitmeid eeskirju ja meetmeid, mida kirjeldatakse üksikasjalikult lisas. Eeskätt peetakse uute laenude hinnastamist piisavaks, kui uus laen aitab saavutada igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe vähemalt [---] (10) % 2014. aastal, [---] % 2015. aastal, [---] % 2016. aastal ja [---] % 2017. aastal, vastavalt lisas täpsustatud tingimustele.

| (41) | NLB varad jaotatakse põhiüksuse (umbes 10,6 miljardit eurot) ja muu kui põhiüksuse (umbes 2 miljardit eurot) vahel. Langenud väärtusega varasid puudutava meetme raames antakse pankade varahaldusettevõtjale üle viivislaenudest koosnev langenud väärtusega varade kogum (nimiväärtusega 2,3 miljardit eurot) ja omandiväärtpaberite portfell (turuväärtusega 94 miljonit eurot). NLB vähendab oma kontserni bilansimahtu umbes 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017. |
| --- | --- |

(41)

NLB varad jaotatakse põhiüksuse (umbes 10,6 miljardit eurot) ja muu kui põhiüksuse (umbes 2 miljardit eurot) vahel. Langenud väärtusega varasid puudutava meetme raames antakse pankade varahaldusettevõtjale üle viivislaenudest koosnev langenud väärtusega varade kogum (nimiväärtusega 2,3 miljardit eurot) ja omandiväärtpaberite portfell (turuväärtusega 94 miljonit eurot). NLB vähendab oma kontserni bilansimahtu umbes 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017.

| (42) | Lisaks märtsis 2011 ja juulis 2012 saadud riigiabile kavandatakse ümberkorraldamiskavas 1,558 miljardi euro suurust täiendavat kapitalisüsti riigilt. Kõnealune kolmas rekapitaliseerimine suurendab otsekohe NLB esimese taseme omavahendite määra vastavalt kapitalinõuete määrusele 15 %ni ning on suunatud ka eeldatavale kahjumile. Seepärast tagatakse sellega, et NLB järgib ümberkorraldamisperioodil õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks märtsis 2011 ja juulis 2012 saadud riigiabile kavandatakse ümberkorraldamiskavas 1,558 miljardi euro suurust täiendavat kapitalisüsti riigilt. Kõnealune kolmas rekapitaliseerimine suurendab otsekohe NLB esimese taseme omavahendite määra vastavalt kapitalinõuete määrusele 15 %ni ning on suunatud ka eeldatavale kahjumile. Seepärast tagatakse sellega, et NLB järgib ümberkorraldamisperioodil õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid.

| (43) | NLB tulevane äristrateegia keskendub panga peamistele turgudele: väikekliendid, VKEd ja valitud ettevõtlus. NLB kavatseb oma osalusportfelli oluliselt vähendada, mis on kooskõlas panga strateegiaga keskenduda oma peamisele äritegevusele põhipiirkondades. Selles mõttes nähakse ümberkorraldamiskavas ette NLB mittepõhitegevuse oluline vähendamine, sealhulgas kogu liisingu- ja faktooringutegevuse ning maksekohustuste ostmise ja kinnisvarahaldusega seotud tegevuse müük, ning praeguseks ka kõigile välismaal asuvatele äriklientidele uute laenude andmise lõpetamine, mis ei kuulu samuti põhitegevuse hulka. |
| --- | --- |

(43)

NLB tulevane äristrateegia keskendub panga peamistele turgudele: väikekliendid, VKEd ja valitud ettevõtlus. NLB kavatseb oma osalusportfelli oluliselt vähendada, mis on kooskõlas panga strateegiaga keskenduda oma peamisele äritegevusele põhipiirkondades. Selles mõttes nähakse ümberkorraldamiskavas ette NLB mittepõhitegevuse oluline vähendamine, sealhulgas kogu liisingu- ja faktooringutegevuse ning maksekohustuste ostmise ja kinnisvarahaldusega seotud tegevuse müük, ning praeguseks ka kõigile välismaal asuvatele äriklientidele uute laenude andmise lõpetamine, mis ei kuulu samuti põhitegevuse hulka.

| (44) | NLB vähendab oma laenutegevust Sloveenias järgmistes sektorites (riskiga kaalutud varade vähendamine keskmiselt [---] % ajavahemikus 31. detsember 2013–31. detsember 2017): i) ehitustööstuse sektori ärikliendid (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017); ii) transporditööstuse sektori ärikliendid (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017); iii) finantsettevõtted (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017). |
| --- | --- |

(44)

NLB vähendab oma laenutegevust Sloveenias järgmistes sektorites (riskiga kaalutud varade vähendamine keskmiselt [---] % ajavahemikus 31. detsember 2013–31. detsember 2017): i) ehitustööstuse sektori ärikliendid (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017); ii) transporditööstuse sektori ärikliendid (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017); iii) finantsettevõtted (riskiga kaalutud varade vähendamine [---] miljonilt eurolt 31. detsembril 2013 [---] miljoni euroni 31. detsembril 2017).

| (45) | Ümberkorraldamiskava rakendamise ja eelkõige langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise tulemusena väheneb NLB koguvara 14,5 miljardilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga [10–20] miljardi euroni 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning riskiga kaalutud varad 11,1 miljardilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga [5–10] miljardi euroni 31. detsembri 2017. aasta seisuga. |
| --- | --- |

(45)

Ümberkorraldamiskava rakendamise ja eelkõige langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise tulemusena väheneb NLB koguvara 14,5 miljardilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga [10–20] miljardi euroni 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning riskiga kaalutud varad 11,1 miljardilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga [5–10] miljardi euroni 31. detsembri 2017. aasta seisuga.

| (46) | NLB praegune väärtpaberiportfell on täielikult rahastatud kuni lepingulise lõpptähtpäevani. Tulevikus kavatseb NLB taas tõsiselt keskenduda oma ajaloolisele rahastamisbaasile — jaehoiustele –, kuid kavas on võtta suund ka hajutatud hulgitasandi rahastamisbaasile. Laenude ja hoiuste suhtarv peab paranema 105 %-lt 2012. aastal [70–80] %ni 31. detsembril 2017. |
| --- | --- |

(46)

NLB praegune väärtpaberiportfell on täielikult rahastatud kuni lepingulise lõpptähtpäevani. Tulevikus kavatseb NLB taas tõsiselt keskenduda oma ajaloolisele rahastamisbaasile — jaehoiustele –, kuid kavas on võtta suund ka hajutatud hulgitasandi rahastamisbaasile. Laenude ja hoiuste suhtarv peab paranema 105 %-lt 2012. aastal [70–80] %ni 31. detsembril 2017.

| (47) | NLB plaanib ka ulatuslikku kulude kontrolli ja vähendamise kava. NLB tegevuskulud kontserni tasandil olid 2012. aastal 368 miljonit eurot. NLB vähendab oma tegevuskulusid kontserni tasandil (v.a ühekordsed erakorralised kulud, mis ei kordu, nt ümberkorraldamiskulud) [300–350] miljoni euroni 31. detsembriks 2014, [300–350] miljoni euroni 31. detsembriks 2015, [250–300] miljoni euroni 31. detsembriks 2016 ning [200–250] miljoni euroni 31. detsembriks 2017. |
| --- | --- |

(47)

NLB plaanib ka ulatuslikku kulude kontrolli ja vähendamise kava. NLB tegevuskulud kontserni tasandil olid 2012. aastal 368 miljonit eurot. NLB vähendab oma tegevuskulusid kontserni tasandil (v.a ühekordsed erakorralised kulud, mis ei kordu, nt ümberkorraldamiskulud) [300–350] miljoni euroni 31. detsembriks 2014, [300–350] miljoni euroni 31. detsembriks 2015, [250–300] miljoni euroni 31. detsembriks 2016 ning [200–250] miljoni euroni 31. detsembriks 2017.

| (48) | 31. detsembril 2017 peavad NLB projektid olema saavutanud omakapitali investeeringute tulususe pärast maksude mahaarvamist [5–10] %. Ümberkorraldamiskavas nähakse ette finantsprognoosid aastateks 2013–2017, mis viitab [10–20] % suurusele esimese taseme omavahendite määrale vastavalt kapitalinõuete määrusele 31. detsembriks 2017. NLB kasum pärast maksude mahaarvamist oleks 2017. aastal [100–150] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(48)

31. detsembril 2017 peavad NLB projektid olema saavutanud omakapitali investeeringute tulususe pärast maksude mahaarvamist [5–10] %. Ümberkorraldamiskavas nähakse ette finantsprognoosid aastateks 2013–2017, mis viitab [10–20] % suurusele esimese taseme omavahendite määrale vastavalt kapitalinõuete määrusele 31. detsembriks 2017. NLB kasum pärast maksude mahaarvamist oleks 2017. aastal [100–150] miljonit eurot.

| (49) | Viimaks vähendab Sloveenia oma osalust NLB-s [---] („[---]” [---] (kuupäevaks)). Kui Sloveenia ei ole sõlminud siduvaid müügi- ja ostulepinguid oma osaluse müügiks NLB-s, välja arvatud [---], annavad Sloveenia ja NLB loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täielikud volitused [---], [---], [---], [---], [---] ja [---] müümiseks. |
| --- | --- |

(49)

Viimaks vähendab Sloveenia oma osalust NLB-s [---] („[---]” [---] (kuupäevaks)). Kui Sloveenia ei ole sõlminud siduvaid müügi- ja ostulepinguid oma osaluse müügiks NLB-s, välja arvatud [---], annavad Sloveenia ja NLB loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täielikud volitused [---], [---], [---], [---], [---] ja [---] müümiseks.

4.2.   KULUDE JAGAMINE

| (50) | Ümberkorraldamiskavas nähakse ette kupongimaksete, dividendimaksete ja kasumi jaotamise keeld ümberkorraldamiskava kehtivusajal kuni 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(50)

Ümberkorraldamiskavas nähakse ette kupongimaksete, dividendimaksete ja kasumi jaotamise keeld ümberkorraldamiskava kehtivusajal kuni 31. detsembrini 2017.

| (51) | Sloveenia võtab kohustuse tagada, et NLB hoidub ümberkorraldamisperioodil kapitaliinstrumentidega seotud maksete tegemisest, välja arvatud juhtudel, kui need maksed tulenevad õiguslikust kohustusest. Sloveenia kohustub ka tagama, et NLB ei kutsu ega osta neid instrumente tagasi ilma Euroopa Komisjoni eelneva heakskiiduta. Riigi omandis olevate kapitaliinstrumentide kupongimakseid on lubatud teha, v.a juhul, kui sellised maksed tooksid kaasa sellised kupongimaksed teistele investoritele, mis muidu ei oleks kohustuslikud. Kohustus hoiduda ümberkorraldamisperioodil kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud instrumentidele (st instrumentidele, mis on emiteeritud pärast komisjoni käesoleva otsuse vastuvõtmist), tingimusel et kõik kupongimaksed seoses selliste uute emiteeritud instrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal juba olemasolevate NLB väärtpaberitega. |
| --- | --- |

(51)

Sloveenia võtab kohustuse tagada, et NLB hoidub ümberkorraldamisperioodil kapitaliinstrumentidega seotud maksete tegemisest, välja arvatud juhtudel, kui need maksed tulenevad õiguslikust kohustusest. Sloveenia kohustub ka tagama, et NLB ei kutsu ega osta neid instrumente tagasi ilma Euroopa Komisjoni eelneva heakskiiduta. Riigi omandis olevate kapitaliinstrumentide kupongimakseid on lubatud teha, v.a juhul, kui sellised maksed tooksid kaasa sellised kupongimaksed teistele investoritele, mis muidu ei oleks kohustuslikud. Kohustus hoiduda ümberkorraldamisperioodil kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud instrumentidele (st instrumentidele, mis on emiteeritud pärast komisjoni käesoleva otsuse vastuvõtmist), tingimusel et kõik kupongimaksed seoses selliste uute emiteeritud instrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal juba olemasolevate NLB väärtpaberitega.

| (52) | NLB olemasolevaid osanikke oli esimese ja teise rekapitaliseerimise tõttu märtsis 2011 ja juulis 2012 juba väga väheks jäänud. NLB ülejäänud allutatud väärtpaberite koguväärtus on 250 miljonit eurot. Sloveenia kohustub tagama, et enne mis tahes riigiabi andmist (st kolmandat rekapitaliseerimist ja langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale) hindab NLB täielikult alla oma osanike omakapitali ja tagastamata allutatud laenud. Selle tulemusel saab riigist NLB ainus osanik, võrreldes 33,1 % aktsiatega, mis kuulusid riigile enne esimest riigipoolset rekapitaliseerimist 2011. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(52)

NLB olemasolevaid osanikke oli esimese ja teise rekapitaliseerimise tõttu märtsis 2011 ja juulis 2012 juba väga väheks jäänud. NLB ülejäänud allutatud väärtpaberite koguväärtus on 250 miljonit eurot. Sloveenia kohustub tagama, et enne mis tahes riigiabi andmist (st kolmandat rekapitaliseerimist ja langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale) hindab NLB täielikult alla oma osanike omakapitali ja tagastamata allutatud laenud. Selle tulemusel saab riigist NLB ainus osanik, võrreldes 33,1 % aktsiatega, mis kuulusid riigile enne esimest riigipoolset rekapitaliseerimist 2011. aasta märtsis.

| (53) | Sloveenia kohustub müüma NLB osaluse lisa punktis 3 loetletud ettevõtetes, mille raamatupidamislik koguvara on 31. detsembri 2012. aasta seisuga [100–150] miljonit eurot, ning lisa punktis 4 loetletud, põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtetes, mille raamatupidamislik koguvara on 31. detsembri 2012. aasta seisuga [950–1 000] miljonit eurot. NLB müüb ka kogu oma osaluse ühisettevõtetes, mis on loetletud lisa punktis 5. Lisaks sulgeb NLB [---] [---] (kuupäevaks). |
| --- | --- |

(53)

Sloveenia kohustub müüma NLB osaluse lisa punktis 3 loetletud ettevõtetes, mille raamatupidamislik koguvara on 31. detsembri 2012. aasta seisuga [100–150] miljonit eurot, ning lisa punktis 4 loetletud, põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtetes, mille raamatupidamislik koguvara on 31. detsembri 2012. aasta seisuga [950–1 000] miljonit eurot. NLB müüb ka kogu oma osaluse ühisettevõtetes, mis on loetletud lisa punktis 5. Lisaks sulgeb NLB [---] [---] (kuupäevaks).

| (54) | Juhul kui NLB oma tütarettevõtted kapitalisüstidega rekapitaliseerib, tuleb aktsiad märkida i) aktsiahinna suhtes tehtava 25 % diskontoga (mida on korrigeeritud turul üldtunnustatud meetodite (11) abil kvantifitseeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks) vahetult enne kapitalisüsti väljakuulutamist või ii) madalaima hinnaga, millega nende tütarettevõtete aktsionärid rekapitaliseerimisel osalevad. Noteerimata üksuste puhul määratakse aktsiate turuväärtus asjakohaste ja üldtunnustatud, turuhinnal põhinevate hindamismeetodite abil. Kui selline kapitalisüst toimub hübriidinstrumentide kujul, sisaldavad need instrumendid alternatiivset kupongimaksete rahuldamise mehhanismi ning sätet, millega määratakse kindlaks hübriidinstrumendi ümberarvestuskurss omakapitaliks 25 % diskontoga märkimisõiguseta teoreetilisest hinnast (mis loodi analoogselt kapitalisüstide juhtumiga). |
| --- | --- |

(54)

Juhul kui NLB oma tütarettevõtted kapitalisüstidega rekapitaliseerib, tuleb aktsiad märkida i) aktsiahinna suhtes tehtava 25 % diskontoga (mida on korrigeeritud turul üldtunnustatud meetodite (11) abil kvantifitseeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks) vahetult enne kapitalisüsti väljakuulutamist või ii) madalaima hinnaga, millega nende tütarettevõtete aktsionärid rekapitaliseerimisel osalevad. Noteerimata üksuste puhul määratakse aktsiate turuväärtus asjakohaste ja üldtunnustatud, turuhinnal põhinevate hindamismeetodite abil. Kui selline kapitalisüst toimub hübriidinstrumentide kujul, sisaldavad need instrumendid alternatiivset kupongimaksete rahuldamise mehhanismi ning sätet, millega määratakse kindlaks hübriidinstrumendi ümberarvestuskurss omakapitaliks 25 % diskontoga märkimisõiguseta teoreetilisest hinnast (mis loodi analoogselt kapitalisüstide juhtumiga).

4.3.   MEETMED KONKURENTSIMOONUTUSTE PIIRAMISEKS

| (55) | Konkurentsimoonutuste piiramiseks kavatseb NLB vähendada oma äritegevust Sloveenias. NLB vähendab oma bilansimahtu umbes 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017. |
| --- | --- |

(55)

Konkurentsimoonutuste piiramiseks kavatseb NLB vähendada oma äritegevust Sloveenias. NLB vähendab oma bilansimahtu umbes 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017.

| (56) | NLB kohustuste hulka kuulub ka oma osaluse müük strateegiliste turgude panganduses. NLB müüb oma [---] [---] (kuupäevaks). See müük vähendab NLB mõju [---]. NLB loobub [---] (kuupäevaks) ka oma osalusest [---]s. |
| --- | --- |

(56)

NLB kohustuste hulka kuulub ka oma osaluse müük strateegiliste turgude panganduses. NLB müüb oma [---] [---] (kuupäevaks). See müük vähendab NLB mõju [---]. NLB loobub [---] (kuupäevaks) ka oma osalusest [---]s.

| (57) | NLB vähendab oma krediiditoiminguid Sloveenia ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtete sektorites, vähendades neis sektorites riskiga kaalutud varasid keskmiselt [---] % võrra ajavahemikul 31. detsembrist 2013 kuni 31. detsembrini 2017. NLB loobub äristrateegiast pakkuda välismaistele äriklientidele uusi krediiditoiminguid. |
| --- | --- |

(57)

NLB vähendab oma krediiditoiminguid Sloveenia ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtete sektorites, vähendades neis sektorites riskiga kaalutud varasid keskmiselt [---] % võrra ajavahemikul 31. detsembrist 2013 kuni 31. detsembrini 2017. NLB loobub äristrateegiast pakkuda välismaistele äriklientidele uusi krediiditoiminguid.

| (58) | NLB katkestab kogu liisingu- ja faktooringutegevuse ning maksekohustuste ostmisega seotud tegevuse, loovutades oma tütarettevõtted nii Sloveenias kui ka välismaal. |
| --- | --- |

(58)

NLB katkestab kogu liisingu- ja faktooringutegevuse ning maksekohustuste ostmisega seotud tegevuse, loovutades oma tütarettevõtted nii Sloveenias kui ka välismaal.

| (59) | NLB nõustub kupongimaksete keelu, dividendikeelu, omandamiskeelu ning reklaami ja agressiivsete kaubandustavade keeluga vastavalt lisa asjakohaste punktide sätetele. |
| --- | --- |

(59)

NLB nõustub kupongimaksete keelu, dividendikeelu, omandamiskeelu ning reklaami ja agressiivsete kaubandustavade keeluga vastavalt lisa asjakohaste punktide sätetele.

| (60) | Paika pannakse tagasimaksete mehhanism, mille alusel teeb NLB 2015., 2016. ja 2017. aastal oma aktsionäridele dividendide väljamakseid (12). Majandusaastatel 2015 ja 2016 maksab NLB järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) sätestatud kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 50 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu. Majandusaastal 2017 maksab NLB järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) sätestatud kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 100 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu. Mõjutamata Sloveenia Panga pädevust NLB järelevalveorganina, peatatakse dividendide väljamaksed, kui see ohustaks panga maksevõimelisust järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

(60)

Paika pannakse tagasimaksete mehhanism, mille alusel teeb NLB 2015., 2016. ja 2017. aastal oma aktsionäridele dividendide väljamakseid (12). Majandusaastatel 2015 ja 2016 maksab NLB järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) sätestatud kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 50 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu. Majandusaastal 2017 maksab NLB järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) sätestatud kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 100 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu. Mõjutamata Sloveenia Panga pädevust NLB järelevalveorganina, peatatakse dividendide väljamaksed, kui see ohustaks panga maksevõimelisust järgnevatel aastatel.

4.4.   LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADEGA SEOTUD MEETME KIRJELDUS

a.   Eesmärk

| (61) | NLB saab langenud väärtusega varadega seotud meetmest abi, kui ta annab varad üle pankade varahaldusettevõtjale. Meetme eesmärk on kõrvaldada igasugune ebakindlus seoses kõige problemaatilisema varaportfelli tulevikuväärtusega ning tagada, et NLB keskendub ümberkorraldamiskava rakendamisele. |
| --- | --- |

(61)

NLB saab langenud väärtusega varadega seotud meetmest abi, kui ta annab varad üle pankade varahaldusettevõtjale. Meetme eesmärk on kõrvaldada igasugune ebakindlus seoses kõige problemaatilisema varaportfelli tulevikuväärtusega ning tagada, et NLB keskendub ümberkorraldamiskava rakendamisele.

b.   Ülesehitus ja erijooned

| (62) | Sloveenia asutas pankade varahaldusettevõtja, et toetada pangandussektori stabiilsust. |
| --- | --- |

(62)

Sloveenia asutas pankade varahaldusettevõtja, et toetada pangandussektori stabiilsust.

| (63) | Pankade varahaldusettevõtja üldine eesmärk on saadud varasid hallata ja korrapäraselt loovutada, et saada varad võimalikult suurel määral tagasi. Selle tegevusega aitab pankade varahaldusettevõtja finantssüsteemi ümber korraldada, vähendades samas võimalikult palju avaliku sektori rahaliste vahendite kasutust ning vältides turumoonutusi nii palju kui võimalik. |
| --- | --- |

(63)

Pankade varahaldusettevõtja üldine eesmärk on saadud varasid hallata ja korrapäraselt loovutada, et saada varad võimalikult suurel määral tagasi. Selle tegevusega aitab pankade varahaldusettevõtja finantssüsteemi ümber korraldada, vähendades samas võimalikult palju avaliku sektori rahaliste vahendite kasutust ning vältides turumoonutusi nii palju kui võimalik.

| (64) | Pankade varahaldusettevõtja võib omandada või kindlustada riskid, eelkõige seoses varade, väärtpaberite, tuletisinstrumentide, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad heakskiidetud laenudest või garantiidest, millel on vastav tagatis. Pankade varahaldusettevõtja maksab märgitud üleandmisväärtuse NLB-le pankade varahaldusettevõtja emiteeritud võlaväärtpaberitega, millel on riigi tagatis. Pankade varahaldusettevõtjale üleantud varade üleandmisväärtus on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus, mille on kindlaks määranud Euroopa Komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(64)

Pankade varahaldusettevõtja võib omandada või kindlustada riskid, eelkõige seoses varade, väärtpaberite, tuletisinstrumentide, õiguste ja kohustustega, mis tulenevad heakskiidetud laenudest või garantiidest, millel on vastav tagatis. Pankade varahaldusettevõtja maksab märgitud üleandmisväärtuse NLB-le pankade varahaldusettevõtja emiteeritud võlaväärtpaberitega, millel on riigi tagatis. Pankade varahaldusettevõtjale üleantud varade üleandmisväärtus on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus, mille on kindlaks määranud Euroopa Komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

c.   Langenud väärtusega varade ja laenude üleandmise kohaldamisala

| (65) | Üleandmine puudutab järgmisi varade kategooriaid:






  a) | pankrotistunud ettevõtted, mille tagatis on elamukinnisvara; |
| --- | --- | --- |

(65)

Üleandmine puudutab järgmisi varade kategooriaid:

a)

pankrotistunud ettevõtted, mille tagatis on elamukinnisvara;

| b) | nõuded ümberkorraldamisele kuuluvatele finantsettevõtetele; |
| --- | --- |

b)

nõuded ümberkorraldamisele kuuluvatele finantsettevõtetele;

| c) | muud pankrotistunud ettevõtted; |
| --- | --- |

c)

muud pankrotistunud ettevõtted;

| d) | muud nõuded, mille puhul on tagatiseks elamukinnisvara; |
| --- | --- |

d)

muud nõuded, mille puhul on tagatiseks elamukinnisvara;

| e) | finantsettevõtted; |
| --- | --- |

e)

finantsettevõtted;

| f) | ehitusettevõtted; |
| --- | --- |

f)

ehitusettevõtted;

| g) | transpordiettevõtted; |
| --- | --- |

g)

transpordiettevõtted;

| h) | muud viivisnõuded. |
| --- | --- |

h)

muud viivisnõuded.

| (66) | 17. mail 2013 esitas Sloveenia Euroopa Komisjonile esialgse nimekirja NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale üle antavatest varadest, kokku 1,9 miljardi euro väärtuses. Nimekirja on sellest ajast saadik täiendatud. Üleantava varaportfelli suurus on 2,3 miljardit eurot (nimiväärtus) laenude puhul ning 94 miljonit eurot (turuväärtus) omakapitali puhul. |
| --- | --- |

(66)

17. mail 2013 esitas Sloveenia Euroopa Komisjonile esialgse nimekirja NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale üle antavatest varadest, kokku 1,9 miljardi euro väärtuses. Nimekirja on sellest ajast saadik täiendatud. Üleantava varaportfelli suurus on 2,3 miljardit eurot (nimiväärtus) laenude puhul ning 94 miljonit eurot (turuväärtus) omakapitali puhul.

| (67) | Varade üleandmise tulemusel vähendatakse NLB riskiga kaalutud varasid 1,4 miljardi euro võrra ja selle tulemusel langeb 112 miljoni euro suurune kapitalivajadus täielikult ära. Nimetatud arvud esitati pankade varahaldusettevõtjale üleandmisele kuuluvate varade nimekirjas, mis saadeti komisjonile 14. novembril 2013. |
| --- | --- |

(67)

Varade üleandmise tulemusel vähendatakse NLB riskiga kaalutud varasid 1,4 miljardi euro võrra ja selle tulemusel langeb 112 miljoni euro suurune kapitalivajadus täielikult ära. Nimetatud arvud esitati pankade varahaldusettevõtjale üleandmisele kuuluvate varade nimekirjas, mis saadeti komisjonile 14. novembril 2013.

d.   Metoodika üleandmisväärtuse arvutamiseks

| (68) | Sloveenia Pank määrab üleandmisväärtuse eelnevalt kindlaks, kasutades pankade varahaldusettevõtja loomist käsitlevates õigusaktides sätestatud metoodikat. Metoodika põhineb tulevaste rahavoogude nüüdispuhasväärtuse hindamisel. Suurte nõuete puhul hinnatakse tulevasi rahavoogusid individuaalselt, samas kui väikeste nõuete puhul kasutatakse lihtsustatud lähenemisviisi, mille puhul võetakse hinnangu aluseks laenude makseviivituse tõenäosus ja makseviivitusest tingitud kahjumäär. Lisaks sellele kasutatakse üleandmisväärtuse arvutamisel võrdlusalusena ST lähtestsenaariumi kohaselt oodatud kahjumit. Selle väärtuse hindamise metoodika kiitsid heaks Sloveenia ametiasutustest koosnev sihtrühm ning vaatlejatena ka Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Euroopa Pangandusjärelevalve. |
| --- | --- |

(68)

Sloveenia Pank määrab üleandmisväärtuse eelnevalt kindlaks, kasutades pankade varahaldusettevõtja loomist käsitlevates õigusaktides sätestatud metoodikat. Metoodika põhineb tulevaste rahavoogude nüüdispuhasväärtuse hindamisel. Suurte nõuete puhul hinnatakse tulevasi rahavoogusid individuaalselt, samas kui väikeste nõuete puhul kasutatakse lihtsustatud lähenemisviisi, mille puhul võetakse hinnangu aluseks laenude makseviivituse tõenäosus ja makseviivitusest tingitud kahjumäär. Lisaks sellele kasutatakse üleandmisväärtuse arvutamisel võrdlusalusena ST lähtestsenaariumi kohaselt oodatud kahjumit. Selle väärtuse hindamise metoodika kiitsid heaks Sloveenia ametiasutustest koosnev sihtrühm ning vaatlejatena ka Euroopa Komisjon, Euroopa Keskpank ja Euroopa Pangandusjärelevalve.

| (69) | Pankrotistunud ettevõtete ja probleemsete laenude puhul määratakse tulevased rahavood kindlaks tagatiste ja garantiide turuväärtuse alusel. Selliste tagatiste väärtuse hindamiseks kasutati sõltumatute ekspertide viimase 12 kuu aruandeid. |
| --- | --- |

(69)

Pankrotistunud ettevõtete ja probleemsete laenude puhul määratakse tulevased rahavood kindlaks tagatiste ja garantiide turuväärtuse alusel. Selliste tagatiste väärtuse hindamiseks kasutati sõltumatute ekspertide viimase 12 kuu aruandeid.

| (70) | Seejärel arvutati tulevaste rahavoogude nüüdispuhasväärtus riskivaba intressimäära abil. |
| --- | --- |

(70)

Seejärel arvutati tulevaste rahavoogude nüüdispuhasväärtus riskivaba intressimäära abil.

e.   Üleandmisväärtus

| (71) | NLB varade üleandmisväärtus, mille Sloveenia kindlaks määras, on laenude puhul 617 miljonit eurot (mis võrdub 27 %ga nende bilansilisest brutoväärtusest) ja 94 miljonit eurot omandiväärtpaberite puhul. Sloveenia võttis kohustuse tagada, et pankade varahaldusettevõtjale üleantud varade üleandmisväärtus oleks sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus, mille on kindlaks määranud Euroopa Komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(71)

NLB varade üleandmisväärtus, mille Sloveenia kindlaks määras, on laenude puhul 617 miljonit eurot (mis võrdub 27 %ga nende bilansilisest brutoväärtusest) ja 94 miljonit eurot omandiväärtpaberite puhul. Sloveenia võttis kohustuse tagada, et pankade varahaldusettevõtjale üleantud varade üleandmisväärtus oleks sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus, mille on kindlaks määranud Euroopa Komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

| (72) | Sloveenia ametiasutused on esitanud Sloveenia Panga analüüsi, milles kinnitatakse NLB varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise üksikasjalikke tulemusi ja finantsmõju. |
| --- | --- |

(72)

Sloveenia ametiasutused on esitanud Sloveenia Panga analüüsi, milles kinnitatakse NLB varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise üksikasjalikke tulemusi ja finantsmõju.

f.   Turuhind

| (73) | Sloveenia ei ole portfelli turuväärtust hinnanud. |
| --- | --- |

(73)

Sloveenia ei ole portfelli turuväärtust hinnanud.

g.   Sõltumatute ekspertide nõuanded komisjonile

| (74) | Komisjon on toetunud sõltumatutele ekspertidele, et aidata hinnata väljapakutud metoodikat ja ülekandmishinda seoses ülekantud varade tegeliku majandusliku väärtusega ning kvantifitseerida nende varade turuhinda, nagu on sätestatud langenud väärtusega varade teatises, (13) mis on meetme võrdlusaluseks. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon on toetunud sõltumatutele ekspertidele, et aidata hinnata väljapakutud metoodikat ja ülekandmishinda seoses ülekantud varade tegeliku majandusliku väärtusega ning kvantifitseerida nende varade turuhinda, nagu on sätestatud langenud väärtusega varade teatises, (13) mis on meetme võrdlusaluseks.

5.   ALUS AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISEKS

| (75) | 2. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse rekapitaliseerimismeetmete ning Sloveenia esitatud ümberkorraldamiskava versiooni kohta, et uurida nende kui ümberkorraldamisabi vastavust siseturule. |
| --- | --- |

(75)

2. juulil 2012 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse rekapitaliseerimismeetmete ning Sloveenia esitatud ümberkorraldamiskava versiooni kohta, et uurida nende kui ümberkorraldamisabi vastavust siseturule.

| (76) | Sel ajal väljendas komisjon kahtlusi, kas talle esitatud NLB ümberkorraldamiskava versioon tagab pikaajalise elujõulisuse taastamise, kulude piisava jagamise ja konkurentsimoonutuste piiramise (14). Elujõulisuse küsimuses väljendas komisjon muu hulgas kahtlusi, kas NLB otsustusprotsess on kooskõlas turunormidega, ja eeskätt seoses võimalike üldjuhtimisega seotud probleemidega, mis on seotud riigi kui panga peamise osaniku sekkumisega panga igapäevategevusse (15). |
| --- | --- |

(76)

Sel ajal väljendas komisjon kahtlusi, kas talle esitatud NLB ümberkorraldamiskava versioon tagab pikaajalise elujõulisuse taastamise, kulude piisava jagamise ja konkurentsimoonutuste piiramise (14). Elujõulisuse küsimuses väljendas komisjon muu hulgas kahtlusi, kas NLB otsustusprotsess on kooskõlas turunormidega, ja eeskätt seoses võimalike üldjuhtimisega seotud probleemidega, mis on seotud riigi kui panga peamise osaniku sekkumisega panga igapäevategevusse (15).

6.   HUVITATUD POOLTE MÄRKUSED

| (77) | Asjast huvitatud kolmandad isikud ei ole ametliku uurimismenetluse kohta märkusi esitanud. |
| --- | --- |

(77)

Asjast huvitatud kolmandad isikud ei ole ametliku uurimismenetluse kohta märkusi esitanud.

7.   SLOVEENIA SEISUKOHT

| (78) | Sloveenia nõustub, et esimene, teine ja kolmas rekapitaliseerimine ning langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale moodustavad riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes. Lisaks on Sloveenia arvamusel, et kõnealused meetmed on vastavuses siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(78)

Sloveenia nõustub, et esimene, teine ja kolmas rekapitaliseerimine ning langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale moodustavad riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes. Lisaks on Sloveenia arvamusel, et kõnealused meetmed on vastavuses siseturuga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel.

| (79) | Sloveenia väidab, et ümberkorraldamiskava vastab kõikidele ümberkorraldamisteatises (16) (mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(79)

Sloveenia väidab, et ümberkorraldamiskava vastab kõikidele ümberkorraldamisteatises (16) (mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis) sätestatud tingimustele.

| (80) | Ennekõike leiab Sloveenia, et ümberkorraldamiskava tagab nii NLB pikaajalise elujõulisuse taastamise ilma riiklike vahenditeta kui ka piisavas ulatuses osalemise ümberkorraldamiskuludes ning piirab konkurentsimoonutusi. Mõistliku otsustusprotsessi tagamiseks pangategevuse juhtimisel võttis Sloveenia kohustuse tugevdada oma äriühingute üldjuhtimist. |
| --- | --- |

(80)

Ennekõike leiab Sloveenia, et ümberkorraldamiskava tagab nii NLB pikaajalise elujõulisuse taastamise ilma riiklike vahenditeta kui ka piisavas ulatuses osalemise ümberkorraldamiskuludes ning piirab konkurentsimoonutusi. Mõistliku otsustusprotsessi tagamiseks pangategevuse juhtimisel võttis Sloveenia kohustuse tugevdada oma äriühingute üldjuhtimist.

| (81) | Sloveenia võetud kohustuste loetelu on toodud käesoleva otsuse lisas. Kohustuste täitmise tagamiseks nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Sloveenia on võtnud ka kohustuse järgida kindlaksmääratud loovutamise ajakava. Kui ettenähtud ajakava ei järgita, siis määratakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik. |
| --- | --- |

(81)

Sloveenia võetud kohustuste loetelu on toodud käesoleva otsuse lisas. Kohustuste täitmise tagamiseks nimetatakse järelevalve eest vastutav usaldusisik. Sloveenia on võtnud ka kohustuse järgida kindlaksmääratud loovutamise ajakava. Kui ettenähtud ajakava ei järgita, siis määratakse ametisse loovutamise eest vastutav usaldusisik.

8.   HINDAMINE

8.1.   ABI OLEMASOLU JA SUURUS

| (82) | Komisjon on juba jõudnud järeldusele, (17) et NLB esimene ja teine rekapitaliseerimine moodustavad riigiabi, mida Sloveenia kahtluse alla ei seadnud. Seepärast hindab komisjon selles jaos ainult seda, kas kaks uut meedet (kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale) moodustavad riigiabi. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon on juba jõudnud järeldusele, (17) et NLB esimene ja teine rekapitaliseerimine moodustavad riigiabi, mida Sloveenia kahtluse alla ei seadnud. Seepärast hindab komisjon selles jaos ainult seda, kas kaks uut meedet (kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale) moodustavad riigiabi.

| (83) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(83)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (84) | Kuna kolmas, 1,558 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine tuleb otse Sloveenia Vabariigilt, järeldab komisjon, et meede pärineb riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(84)

Kuna kolmas, 1,558 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine tuleb otse Sloveenia Vabariigilt, järeldab komisjon, et meede pärineb riigi ressurssidest.

| (85) | Kolmas rekapitaliseerimine võimaldab NLB-l omandada kapitali finants- ja majanduskriisi olukorras, kus Sloveenia pangandussektori suure ebakindluse tõttu ei oleks sellist kapitali võimalik turult leida. Seepärast leiab komisjon, et kolmas rekapitaliseerimine ei oleks saanud tulla turumajanduslikult investorilt. Kolmandat rekapitaliseerimist tuleb seega vaadelda eelise andmisena NLB-le. Lisaks sellele on kõnealune eelis valikuline, sest sellest saab kasu ainult üks pank. |
| --- | --- |

(85)

Kolmas rekapitaliseerimine võimaldab NLB-l omandada kapitali finants- ja majanduskriisi olukorras, kus Sloveenia pangandussektori suure ebakindluse tõttu ei oleks sellist kapitali võimalik turult leida. Seepärast leiab komisjon, et kolmas rekapitaliseerimine ei oleks saanud tulla turumajanduslikult investorilt. Kolmandat rekapitaliseerimist tuleb seega vaadelda eelise andmisena NLB-le. Lisaks sellele on kõnealune eelis valikuline, sest sellest saab kasu ainult üks pank.

| (86) | Arvestades, et NLB tegutseb nii praegu kui ka edaspidi finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkurentsile, võimaldaks riigi ressurssidest pangale antav mis tahes eelis mõjutada liidusisest kaubandust ja moonutada konkurentsi. Kolmas rekapitaliseerimine moodustab seega riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes. |
| --- | --- |

(86)

Arvestades, et NLB tegutseb nii praegu kui ka edaspidi finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkurentsile, võimaldaks riigi ressurssidest pangale antav mis tahes eelis mõjutada liidusisest kaubandust ja moonutada konkurentsi. Kolmas rekapitaliseerimine moodustab seega riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes.

| (87) | Kolmanda rekapitaliseerimise abielement moodustab 1,558 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(87)

Kolmanda rekapitaliseerimise abielement moodustab 1,558 miljardit eurot.

| (88) | Mis puudutab langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, leiab komisjon, et meede on seotud riigi ressurssidega. Sloveenia asutas pankade varahaldusettevõtja selleks, et toetada pangandussektori stabiilsust, aidates hädas olevatel pankadel kanda riskantsed varad bilansist välja hinnaga, mis ületab jooksvat turuväärtust. Varade üleandmine NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale seab piirid kahjumile, mida pank vastasel juhul peaks kannatama, selleks et oma bilanssi puhastada ja ümberkorraldamiskava rakendada. |
| --- | --- |

(88)

Mis puudutab langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, leiab komisjon, et meede on seotud riigi ressurssidega. Sloveenia asutas pankade varahaldusettevõtja selleks, et toetada pangandussektori stabiilsust, aidates hädas olevatel pankadel kanda riskantsed varad bilansist välja hinnaga, mis ületab jooksvat turuväärtust. Varade üleandmine NLB-lt pankade varahaldusettevõtjale seab piirid kahjumile, mida pank vastasel juhul peaks kannatama, selleks et oma bilanssi puhastada ja ümberkorraldamiskava rakendada.

| (89) | Selleks et hinnata abi olemasolu langenud väärtusega varade üleandmisel pankade varahaldusettevõtjale, on komisjoni eksperdid sõltumatult määratlenud nii üleantava varaportfelli praeguse turuväärtuse kui ka selle tegeliku majandusliku väärtuse, mis samas kujutab endast hinda, millega varad üle kantakse. Kuna portfelli üleandmisväärtus on suurem kui praegune turuväärtus, annab meede NLB-le eelise. |
| --- | --- |

(89)

Selleks et hinnata abi olemasolu langenud väärtusega varade üleandmisel pankade varahaldusettevõtjale, on komisjoni eksperdid sõltumatult määratlenud nii üleantava varaportfelli praeguse turuväärtuse kui ka selle tegeliku majandusliku väärtuse, mis samas kujutab endast hinda, millega varad üle kantakse. Kuna portfelli üleandmisväärtus on suurem kui praegune turuväärtus, annab meede NLB-le eelise.

| (90) | See eelis tugevdab NLB positsiooni võrreldes tema konkurentidega Sloveenias ja teistes liikmesriikides, kellele seda riigiabi ei anta. Meedet tuleb seega vaadelda kui võimalikku konkurentsi moonutajat ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutajat, arvestades et NLB tegutseb nii praegu kui ka edaspidi finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkursile. |
| --- | --- |

(90)

See eelis tugevdab NLB positsiooni võrreldes tema konkurentidega Sloveenias ja teistes liikmesriikides, kellele seda riigiabi ei anta. Meedet tuleb seega vaadelda kui võimalikku konkurentsi moonutajat ja liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutajat, arvestades et NLB tegutseb nii praegu kui ka edaspidi finantssektoris, mis on avatud tihedale rahvusvahelisele konkursile.

| (91) | Seoses abisummaga langenud väärtusega varade üleandmiseks pankade varahaldusettevõtjale tuleb märkida, et langenud väärtusega varade teatise punkti 20 alapunkti a teises allmärkuses määratletakse toetusmeetme abisummat varade üleandmise väärtuse ja turuhinna vahena. Varade üleandmishind on 617 miljonit eurot, samas kui hinnanguline turuhind on 486 miljonit eurot. Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise teel NLB-le antav abi on kokku 130 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(91)

Seoses abisummaga langenud väärtusega varade üleandmiseks pankade varahaldusettevõtjale tuleb märkida, et langenud väärtusega varade teatise punkti 20 alapunkti a teises allmärkuses määratletakse toetusmeetme abisummat varade üleandmise väärtuse ja turuhinna vahena. Varade üleandmishind on 617 miljonit eurot, samas kui hinnanguline turuhind on 486 miljonit eurot. Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise teel NLB-le antav abi on kokku 130 miljonit eurot.

| (92) | Selle tulemusel on NLB-le esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimisega ja langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise teel antud abi kokku 2,321 miljardit eurot, mis on 20 % NLB riskiga kaalutud varadest 2012. aasta detsembri seisuga. |
| --- | --- |

(92)

Selle tulemusel on NLB-le esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimisega ja langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise teel antud abi kokku 2,321 miljardit eurot, mis on 20 % NLB riskiga kaalutud varadest 2012. aasta detsembri seisuga.

8.2.   ABI KOKKUSOBIVUS

8.2.1.   Kokkusobivuse hindamise õiguslik alus

| (93) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 punkti 3 alapunktis b antakse komisjonile volitused pidada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on mõeldud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tõsiselt häirida mõne liikmesriigi majandust ning et toetusmeetmed pankadele sobivad selle häire kõrvaldamiseks. Seda on seejärel üksikasjalikult käsitletud nii kuues kriisiteatises (18) kui ka 2013. aasta pangandusteatises. |
| --- | --- |

(93)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 punkti 3 alapunktis b antakse komisjonile volitused pidada abi siseturuga kokkusobivaks, kui see on mõeldud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Komisjon on tunnistanud, et ülemaailmne finantskriis võib tõsiselt häirida mõne liikmesriigi majandust ning et toetusmeetmed pankadele sobivad selle häire kõrvaldamiseks. Seda on seejärel üksikasjalikult käsitletud nii kuues kriisiteatises (18) kui ka 2013. aasta pangandusteatises.

| (94) | 2013. aasta pangandusteatises käsitletakse riigiabi meetmeid, millest teatatakse alates 1. augustist. NLB puhul on Sloveenia teatanud pärast 1. augustit 2013 täiendavast riigiabist kapitalisüstide ning kapitalile nõuete vähendamise kujul. Seega kehtivad NLB ümberkorraldamiskava siseturuga kokkusobivuse hindamise puhul 2013. aasta pangandusteatise sätted. |
| --- | --- |

(94)

2013. aasta pangandusteatises käsitletakse riigiabi meetmeid, millest teatatakse alates 1. augustist. NLB puhul on Sloveenia teatanud pärast 1. augustit 2013 täiendavast riigiabist kapitalisüstide ning kapitalile nõuete vähendamise kujul. Seega kehtivad NLB ümberkorraldamiskava siseturuga kokkusobivuse hindamise puhul 2013. aasta pangandusteatise sätted.

| (95) | Asjaolu, et komisjon on Sloveenia ametiasutuste võetud meetmed finantskriisi lahendamiseks korduvalt heaks kiitnud, (19) kinnitab, et Sloveenia majandus on tõsiselt häiritud. Seepärast on kõigi ümberkorraldamiskava meetmete (esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimise ning langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b. |
| --- | --- |

(95)

Asjaolu, et komisjon on Sloveenia ametiasutuste võetud meetmed finantskriisi lahendamiseks korduvalt heaks kiitnud, (19) kinnitab, et Sloveenia majandus on tõsiselt häiritud. Seepärast on kõigi ümberkorraldamiskava meetmete (esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimise ning langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise) kokkusobivuse hindamise õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt b.

| (96) | Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise meetme kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks langenud väärtusega varade teatise, mida kohandati 2013. aasta pangandusteatisega. |
| --- | --- |

(96)

Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise meetme kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks langenud väärtusega varade teatise, mida kohandati 2013. aasta pangandusteatisega.

| (97) | NLB-le antava ümberkorraldamisabi kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks ümberkorraldamiskava, milles on arvesse võetud ümberkorraldamisteatist, mida täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. |
| --- | --- |

(97)

NLB-le antava ümberkorraldamisabi kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks ümberkorraldamiskava, milles on arvesse võetud ümberkorraldamisteatist, mida täiendati 2013. aasta pangandusteatisega.

8.2.2.   Kokkusobivus langenud väärtusega varade teatisega, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega

| (98) | Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise vormis NLB-le antava abi kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks langenud väärtusega varade teatise, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. Langenud väärtusega varade teatises määratletakse langenud väärtusega varadele antavaid toetusmeetmeid kui mis tahes meetmeid, mis „vabastavad abi saava panga kohustusest kajastada langenud väärtusega varadest tulenev kahjum või võimaliku kahjumiga seotud reservid (või hüvitavad need) ja/või vabastada normkapitali muudeks otstarveteks”, ning sätestatakse tingimused selliste meetmete kokkusobivuseks siseturuga. Need tingimused on järgmised: i) varade abikõlblikkus; ii) väärtuse langust käsitlev läbipaistvus ja avalikustamine; iii) varade haldamine; iv) sobiv ja järjepidev lähenemisviis hindamisel; v) asjakohane hüvitis ja kulude jagamine. |
| --- | --- |

(98)

Langenud väärtusega varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise vormis NLB-le antava abi kokkusobivuse hindamisel võtab komisjon aluseks langenud väärtusega varade teatise, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. Langenud väärtusega varade teatises määratletakse langenud väärtusega varadele antavaid toetusmeetmeid kui mis tahes meetmeid, mis „vabastavad abi saava panga kohustusest kajastada langenud väärtusega varadest tulenev kahjum või võimaliku kahjumiga seotud reservid (või hüvitavad need) ja/või vabastada normkapitali muudeks otstarveteks”, ning sätestatakse tingimused selliste meetmete kokkusobivuseks siseturuga. Need tingimused on järgmised: i) varade abikõlblikkus; ii) väärtuse langust käsitlev läbipaistvus ja avalikustamine; iii) varade haldamine; iv) sobiv ja järjepidev lähenemisviis hindamisel; v) asjakohane hüvitis ja kulude jagamine.

Varade abikõlblikkus

| (99) | Varade abikõlblikkuse kohta nimetatakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.4, et toetusmeetmete võtmiseks tuleb selgelt kindlaks teha langenud väärtusega varad ning kohaldada teatud piiranguid seoses abikõlblikkusega, et tagada kokkusobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(99)

Varade abikõlblikkuse kohta nimetatakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.4, et toetusmeetmete võtmiseks tuleb selgelt kindlaks teha langenud väärtusega varad ning kohaldada teatud piiranguid seoses abikõlblikkusega, et tagada kokkusobivus siseturuga.

| (100) | Langenud väärtusega varade teatises sätestatakse veel, et tuleb leida tasakaal ühelt poolt finantsstabiilsust käsitleva vahetu eesmärgi ja teiselt poolt vajaduse vahel taastada turu normaalne toimimine, mis nõuaks paindlikkust vara liikide kindlaksmääramisel. Kui langenud väärtusega varade teatises nimetatakse abikõlblike varade hulgas finantskriisi põhjustanud varasid (selge viide USA hüpoteeklaenudega tagatud väärtpaberitele), lubatakse „ilma koguseliste piiranguteta laiendada abikõlblikkust teatavate selgelt kindlaks määratud ja kõnealusele süsteemsele ohule vastavatele vararühmadele, esitades nõuetekohased põhjendused”. |
| --- | --- |

(100)

Langenud väärtusega varade teatises sätestatakse veel, et tuleb leida tasakaal ühelt poolt finantsstabiilsust käsitleva vahetu eesmärgi ja teiselt poolt vajaduse vahel taastada turu normaalne toimimine, mis nõuaks paindlikkust vara liikide kindlaksmääramisel. Kui langenud väärtusega varade teatises nimetatakse abikõlblike varade hulgas finantskriisi põhjustanud varasid (selge viide USA hüpoteeklaenudega tagatud väärtpaberitele), lubatakse „ilma koguseliste piiranguteta laiendada abikõlblikkust teatavate selgelt kindlaks määratud ja kõnealusele süsteemsele ohule vastavatele vararühmadele, esitades nõuetekohased põhjendused”.

| (101) | Mis puudutab käesolevat juhtumit, siis on langenud väärtusega varasid käsitlev meede suunatud peamiselt ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtetega seotud langeva väärtusega varadele või langeva väärtusega varadele, mille tagatiseks on elamukinnisvara. NLB probleemid põhjustasid just need sektorid oma viivislaenudest koosnevate suurte laenuportfellidega (finantsettevõtete puhul 41 % ja ehitusettevõtete puhul 74 % viivislaene). Üleantav laenuportfell moodustab 31. detsembri 2012. aasta seisuga enam kui poole NLB d.d. bilansis olevatest langenud väärtusega varadest. Need varad vastavad seepärast langenud väärtusega varade teatises sätestatud abikõlblikkustingimustele. |
| --- | --- |

(101)

Mis puudutab käesolevat juhtumit, siis on langenud väärtusega varasid käsitlev meede suunatud peamiselt ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtetega seotud langeva väärtusega varadele või langeva väärtusega varadele, mille tagatiseks on elamukinnisvara. NLB probleemid põhjustasid just need sektorid oma viivislaenudest koosnevate suurte laenuportfellidega (finantsettevõtete puhul 41 % ja ehitusettevõtete puhul 74 % viivislaene). Üleantav laenuportfell moodustab 31. detsembri 2012. aasta seisuga enam kui poole NLB d.d. bilansis olevatest langenud väärtusega varadest. Need varad vastavad seepärast langenud väärtusega varade teatises sätestatud abikõlblikkustingimustele.

Läbipaistvus ja avalikustamine

| (102) | Seoses läbipaistvuse ja avalikustamisega nõutakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.1, et abikõlblikud pangad esitaksid eelnevalt täielikult läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse, kasutades selleks sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust. Langenud väärtusega varade teatises nõutakse, et selline avalikustamine ja hindamine peaksid toimuma enne valitsuse sekkumist. |
| --- | --- |

(102)

Seoses läbipaistvuse ja avalikustamisega nõutakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.1, et abikõlblikud pangad esitaksid eelnevalt täielikult läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse, kasutades selleks sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust. Langenud väärtusega varade teatises nõutakse, et selline avalikustamine ja hindamine peaksid toimuma enne valitsuse sekkumist.

| (103) | Sloveenia Pank on teostanud varade esmase hindamise. Esiteks avalikustas Sloveenia Pank 10. mail 2013 esimese stressitesti tulemused, kus kirjeldati Sloveenia kolme peamise panga varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise mõju kapitalile. Teiseks avalikustati 4. detsembril 2013 sõltumatute ekspertide läbiviidud varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused, mis kirjeldasid Sloveenia pankade kapitali puudujääki stressistsenaariumi puhul. Üleantavate varade liigid on selgelt määratletud ning üleandmine viiakse läbi ainult Sloveenia Panga heakskiidu saanud hindamismetoodika alusel. Liikmesriik on seega taganud piisava läbipaistvuse ja avalikustamise NLB kõigi langenud väärtusega varade puhul, mis antakse üle pankade varahaldusettevõtjale. Väliseksperdid viisid panga kapitali puudujäägi kindlaksmääramiseks läbi varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti. |
| --- | --- |

(103)

Sloveenia Pank on teostanud varade esmase hindamise. Esiteks avalikustas Sloveenia Pank 10. mail 2013 esimese stressitesti tulemused, kus kirjeldati Sloveenia kolme peamise panga varade pankade varahaldusettevõtjale üleandmise mõju kapitalile. Teiseks avalikustati 4. detsembril 2013 sõltumatute ekspertide läbiviidud varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused, mis kirjeldasid Sloveenia pankade kapitali puudujääki stressistsenaariumi puhul. Üleantavate varade liigid on selgelt määratletud ning üleandmine viiakse läbi ainult Sloveenia Panga heakskiidu saanud hindamismetoodika alusel. Liikmesriik on seega taganud piisava läbipaistvuse ja avalikustamise NLB kõigi langenud väärtusega varade puhul, mis antakse üle pankade varahaldusettevõtjale. Väliseksperdid viisid panga kapitali puudujäägi kindlaksmääramiseks läbi varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti.

Varade haldamine

| (104) | Varade haldamise kohta sätestatakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.6, et tagada tuleb abi saava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline eraldamine üksteisest; sealjuures tuleks eraldada nii nende haldamine, personal kui ka kliendid. Teatises sätestatakse sellega seoses ka, et selline asjade korraldus peaks võimaldama pangal keskenduda oma elujõulisuse taastamisele ja võimalike huvide konfliktide vältimisele. |
| --- | --- |

(104)

Varade haldamise kohta sätestatakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.6, et tagada tuleb abi saava panga ja tema langenud väärtusega varade selge funktsionaalne ja organisatsiooniline eraldamine üksteisest; sealjuures tuleks eraldada nii nende haldamine, personal kui ka kliendid. Teatises sätestatakse sellega seoses ka, et selline asjade korraldus peaks võimaldama pangal keskenduda oma elujõulisuse taastamisele ja võimalike huvide konfliktide vältimisele.

| (105) | Varasid haldab NLB-st täielikult sõltumatu pankade varahaldusettevõtja. Seega saab järeldada, et varade eraldi haldamine vastab langenud väärtusega varade teatise tingimustele. |
| --- | --- |

(105)

Varasid haldab NLB-st täielikult sõltumatu pankade varahaldusettevõtja. Seega saab järeldada, et varade eraldi haldamine vastab langenud väärtusega varade teatise tingimustele.

Hindamine

| (106) | Langenud väärtusega varade teatise jaos 5.5 märgitakse, et sobiv ja järjepidev lähenemisviis hindamisel on ülitähtis, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Hindamise peamine eesmärk on kindlaks määrata varade tegelik majanduslik väärtus. See väärtus on võrdlusaluseks sedavõrd, kuivõrd langenud väärtusega varade üleandmine selle väärtusega näitab abi kokkusobivust siseturuga — see saavutab toetava mõju, kuna ületab praegust turuväärtust, kuid hoiab abisumma nii väiksena kui vajalik. |
| --- | --- |

(106)

Langenud väärtusega varade teatise jaos 5.5 märgitakse, et sobiv ja järjepidev lähenemisviis hindamisel on ülitähtis, et vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. Hindamise peamine eesmärk on kindlaks määrata varade tegelik majanduslik väärtus. See väärtus on võrdlusaluseks sedavõrd, kuivõrd langenud väärtusega varade üleandmine selle väärtusega näitab abi kokkusobivust siseturuga — see saavutab toetava mõju, kuna ületab praegust turuväärtust, kuid hoiab abisumma nii väiksena kui vajalik.

| (107) | Sloveenia Pank hindas laenuportfelli ning komisjon uuris koos välisekspertidega lähemalt hindamist ja selle aluseks olevat üldist metoodikat, et tagada järjepidev lähenemisviis liidu tasandil. |
| --- | --- |

(107)

Sloveenia Pank hindas laenuportfelli ning komisjon uuris koos välisekspertidega lähemalt hindamist ja selle aluseks olevat üldist metoodikat, et tagada järjepidev lähenemisviis liidu tasandil.

| (108) | Jõuti järgmistele järeldustele:






  i) | NLB esitatud materjalid pakuvad olukorra põhjalikku ja kvaliteetset analüüsi; |
| --- | --- | --- |

(108)

Jõuti järgmistele järeldustele:

i)

NLB esitatud materjalid pakuvad olukorra põhjalikku ja kvaliteetset analüüsi;

| ii) | pankade varahaldusettevõtjale üle antud portfelli puhul sobiks reitingutel põhinev lähenemisviis, mis kasutab NLB reitinguid ja ajakohastatud bilansiandmeid; |
| --- | --- |

ii)

pankade varahaldusettevõtjale üle antud portfelli puhul sobiks reitingutel põhinev lähenemisviis, mis kasutab NLB reitinguid ja ajakohastatud bilansiandmeid;

| iii) | NLB ärilaenude portfelli hinnanguline tegelik majanduslik väärtus võrdleva stressi meetodil arvutades moodustab 60,2 % kogu riskipositsioonist, veamääraga +/–5 %. Võrdleva stressi meetodit kasutades kohaldatakse pankade varade kvaliteedi läbivaatamisel kindlaksmääratud reservide tasemele stressistsenaariumi. Komisjon ja selle väliseksperdid mõõtsid stressitaset väljakujunenud praktika alusel. Ekspertide hinnang tegeliku majandusliku väärtuse taseme kohta puudutab NLB ärilaenude portfelli, mis on suurem kui pankade varahaldusettevõtjale üleandmiseks määratud lõplik laenuportfell. Seepärast ei saa seda hinnangut kasutada pankade varahaldusettevõtjale üle antava portfelli tegeliku majandusliku väärtuse hindamise alusena. |
| --- | --- |

iii)

NLB ärilaenude portfelli hinnanguline tegelik majanduslik väärtus võrdleva stressi meetodil arvutades moodustab 60,2 % kogu riskipositsioonist, veamääraga +/–5 %. Võrdleva stressi meetodit kasutades kohaldatakse pankade varade kvaliteedi läbivaatamisel kindlaksmääratud reservide tasemele stressistsenaariumi. Komisjon ja selle väliseksperdid mõõtsid stressitaset väljakujunenud praktika alusel. Ekspertide hinnang tegeliku majandusliku väärtuse taseme kohta puudutab NLB ärilaenude portfelli, mis on suurem kui pankade varahaldusettevõtjale üleandmiseks määratud lõplik laenuportfell. Seepärast ei saa seda hinnangut kasutada pankade varahaldusettevõtjale üle antava portfelli tegeliku majandusliku väärtuse hindamise alusena.

| (109) | Neid elemente aluseks võttes hindas komisjon portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Selle hinnangu andmiseks eristas komisjon kaht laenukategooriat: ühelt poolt laenud kontserni ettevõtetele ja teiselt poolt laenud, mis on mõeldud laenude ümberkorraldamiseks ja tagasi maksmata laenudeks. Omandiväärtpaberite tegelikku majanduslikku väärtust hinnati eraldi. |
| --- | --- |

(109)

Neid elemente aluseks võttes hindas komisjon portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Selle hinnangu andmiseks eristas komisjon kaht laenukategooriat: ühelt poolt laenud kontserni ettevõtetele ja teiselt poolt laenud, mis on mõeldud laenude ümberkorraldamiseks ja tagasi maksmata laenudeks. Omandiväärtpaberite tegelikku majanduslikku väärtust hinnati eraldi.

| (110) | Laenude puhul kontserni ettevõtetele kohaldas komisjon reitingutel põhinevat lähenemisviisi, mida soovitasid väliseksperdid. NLB praeguse reitingu ja nõudeid puudutava ajakohastatud finantsteabe põhjal määras komisjon kindlaks makseviivituse tõenäosuse. Seejärel hinnati makseviivitusest tingitud kahjumäära, millele järgnes tagatiste üksikasjalik analüüs olemasolevate laenudokumentide või eelnevate laenude kvaliteedi läbivaatamise põhjal. |
| --- | --- |

(110)

Laenude puhul kontserni ettevõtetele kohaldas komisjon reitingutel põhinevat lähenemisviisi, mida soovitasid väliseksperdid. NLB praeguse reitingu ja nõudeid puudutava ajakohastatud finantsteabe põhjal määras komisjon kindlaks makseviivituse tõenäosuse. Seejärel hinnati makseviivitusest tingitud kahjumäära, millele järgnes tagatiste üksikasjalik analüüs olemasolevate laenudokumentide või eelnevate laenude kvaliteedi läbivaatamise põhjal.

| (111) | Laenude ümberkorraldamise ja makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud laenude puhul keskendus komisjon tagatiste analüüsile, et hinnata likvideerimise stsenaariumi puhul taastatavat väärtust, kasutades selleks mõistlikke oletusi tagatiste väärtuse kohta ja võttes arvesse varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemusi. |
| --- | --- |

(111)

Laenude ümberkorraldamise ja makseviivituses olevate riskipositsioonidega seotud laenude puhul keskendus komisjon tagatiste analüüsile, et hinnata likvideerimise stsenaariumi puhul taastatavat väärtust, kasutades selleks mõistlikke oletusi tagatiste väärtuse kohta ja võttes arvesse varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemusi.

| (112) | Omandiväärtpaberite puhul vaatas komisjon läbi Sloveenia esitatud hindamisaruanded, et hinnata, kas teatatud turuväärtused on kooskõlas börsil noteeritud ettevõtete turunoteeringuga ning kas börsil noteerimata ettevõtete hindamisel kasutatav metoodika vastab turustandarditele. |
| --- | --- |

(112)

Omandiväärtpaberite puhul vaatas komisjon läbi Sloveenia esitatud hindamisaruanded, et hinnata, kas teatatud turuväärtused on kooskõlas börsil noteeritud ettevõtete turunoteeringuga ning kas börsil noteerimata ettevõtete hindamisel kasutatav metoodika vastab turustandarditele.

| (113) | Komisjon järeldab, et laenuportfelli tegelik majanduslik väärtus on 617 miljonit eurot 2,3 miljardi euro suuruse nimiväärtuse puhul ning omakapitali investeeringute portfelli tegelik majanduslik väärtus on 94 miljonit eurot. Ümberkorraldamiskavas sätestatakse varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale tegeliku majandusliku väärtusega. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon järeldab, et laenuportfelli tegelik majanduslik väärtus on 617 miljonit eurot 2,3 miljardi euro suuruse nimiväärtuse puhul ning omakapitali investeeringute portfelli tegelik majanduslik väärtus on 94 miljonit eurot. Ümberkorraldamiskavas sätestatakse varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale tegeliku majandusliku väärtusega.

| (114) | Seoses turuväärtusega kasutab komisjon hinnavahe katmise meetodit, et hinnata turuväärtust üleandmise ajal. Selle alusel hinnatakse portfelli turuväärtuse suuruseks 486 miljonit eurot laenude puhul ja 94 miljonit eurot omandiväärtpaberite puhul. |
| --- | --- |

(114)

Seoses turuväärtusega kasutab komisjon hinnavahe katmise meetodit, et hinnata turuväärtust üleandmise ajal. Selle alusel hinnatakse portfelli turuväärtuse suuruseks 486 miljonit eurot laenude puhul ja 94 miljonit eurot omandiväärtpaberite puhul.

| (115) | Seepärast arvutatakse abisumma üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahena, mis on 130 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(115)

Seepärast arvutatakse abisumma üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahena, mis on 130 miljonit eurot.

Kulude jagamine ja korvamine

| (116) | Kulude jagamise osas korratakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.2 üldpõhimõtet, et pangad peaksid kandma võimalikult suure osa langeva väärtusega varadega seotud kahjumist, et tagada aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine. Seega tuleks varad üle anda hinnaga, mis on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus. |
| --- | --- |

(116)

Kulude jagamise osas korratakse langenud väärtusega varade teatise jaos 5.2 üldpõhimõtet, et pangad peaksid kandma võimalikult suure osa langeva väärtusega varadega seotud kahjumist, et tagada aktsionäride võrdväärne vastutus ja kulude jagamine. Seega tuleks varad üle anda hinnaga, mis on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus.

| (117) | Sloveenia kohustub tagama varade üleandmishinna, mis on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus ning on seepärast kooskõlas langenud väärtusega varade teatise sätetega. |
| --- | --- |

(117)

Sloveenia kohustub tagama varade üleandmishinna, mis on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus ning on seepärast kooskõlas langenud väärtusega varade teatise sätetega.

Kokkuvõte langenud väärtusega varadega seotud meetmest

| (118) | Eelöeldu valguses leiab komisjon, et langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale vastab kõikidele langenud väärtusega varade teatise tingimustele ja nõuetele, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. |
| --- | --- |

(118)

Eelöeldu valguses leiab komisjon, et langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale vastab kõikidele langenud väärtusega varade teatise tingimustele ja nõuetele, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega.

8.2.3.   Kokkusobivus ümberkorraldamisteatisega, mida täiendati 2013. aasta pangandusteatisega

| (119) | 2013. aasta pangandusteatise punkti 31 kohaselt hinnatakse ümberkorraldamisabi hõlmavat ümberkorraldamiskava (välja arvatud kapitali kaasamise ja kulude jagamise nõudeid) jätkuvalt ümberkorraldamisteatise alusel. |
| --- | --- |

(119)

2013. aasta pangandusteatise punkti 31 kohaselt hinnatakse ümberkorraldamisabi hõlmavat ümberkorraldamiskava (välja arvatud kapitali kaasamise ja kulude jagamise nõudeid) jätkuvalt ümberkorraldamisteatise alusel.

| (120) | Vastavalt ümberkorraldamisteatisele ja 2013. aasta pangandusteatisele tuleb ümberkorraldamiskavas esiteks tõendada, et riigiabi saaja ümberkorraldusprotsess sobib selle pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Teiseks tuleks abi anda ainult minimaalses vajalikus ulatuses ning nii aktsionärid kui ka allutatud võlausaldajad peavad aitama kapitali puudujääki võimalikult palju vähendada. Kolmandaks tuleb paika panna meetmed, et piirata abisaaja turuvõimu kunstlikul toetamisel tekkinud konkurentsimoonutusi ning tagada konkurentsivõimeline pangandussektor. Viimaks tuleb tegeleda järelevalve- ja menetlusküsimustega. |
| --- | --- |

(120)

Vastavalt ümberkorraldamisteatisele ja 2013. aasta pangandusteatisele tuleb ümberkorraldamiskavas esiteks tõendada, et riigiabi saaja ümberkorraldusprotsess sobib selle pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. Teiseks tuleks abi anda ainult minimaalses vajalikus ulatuses ning nii aktsionärid kui ka allutatud võlausaldajad peavad aitama kapitali puudujääki võimalikult palju vähendada. Kolmandaks tuleb paika panna meetmed, et piirata abisaaja turuvõimu kunstlikul toetamisel tekkinud konkurentsimoonutusi ning tagada konkurentsivõimeline pangandussektor. Viimaks tuleb tegeleda järelevalve- ja menetlusküsimustega.

i)   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (121) | Nagu ümberkorraldamisteatises sätestatud, peab liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorraldamiskava, milles peaks olema selgitatud, kuidas mõistliku aja jooksul ja kõige rohkem viie aastaga saavutatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus ilma riigiabist sõltumata. Pikaajaline elujõulisus loetakse taastatuks, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank olema võimeline oma riskiprofiili arvesse võttes katma kõik oma kulud ning tagama omakapitali piisava tasuvuse. Panga elujõulisuse taastamine peaks toimuma peamiselt ettevõttesiseste meetmete abil ja põhinema usaldusväärsel ümberkorraldamiskaval. |
| --- | --- |

(121)

Nagu ümberkorraldamisteatises sätestatud, peab liikmesriik esitama kõikehõlmava ümberkorraldamiskava, milles peaks olema selgitatud, kuidas mõistliku aja jooksul ja kõige rohkem viie aastaga saavutatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus ilma riigiabist sõltumata. Pikaajaline elujõulisus loetakse taastatuks, kui pank suudab omal jõul ja õigusaktide nõudeid järgides konkureerida turul kapitali saamiseks. Selleks peab pank olema võimeline oma riskiprofiili arvesse võttes katma kõik oma kulud ning tagama omakapitali piisava tasuvuse. Panga elujõulisuse taastamine peaks toimuma peamiselt ettevõttesiseste meetmete abil ja põhinema usaldusväärsel ümberkorraldamiskaval.

| (122) | Vastavalt NLB ümberkorraldamiskavale ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 saavutatakse elujõulisus ümberkorraldamisperioodi lõpuks. Selle peamine alus on varaportfelli kvaliteedi oodatav paranemine ja väiksem vajadus väärtuse täiendava languse ja lisareservide loomise järele. Elujõulisus saavutatakse ka NLB bilansi puhastamisega, mis tuleneb viivislaenude kavandatud üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale. NLB-le tuleb kasuks ka tegevuse tõhustamine kulude vähendamise meetmete ja tulu stabiliseerimise abil. Et tagada panga elujõulisus pärast viivislaenude üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, põhineb ümberkorraldamiskava eeldusel, et riigipoolne rekapitaliseerimine 2013. aastal on 1,558 miljardit eurot ning allutatud võlakirjad ja aktsiakapital kustutatakse täielikult 250 miljoni euro suuruses summas. |
| --- | --- |

(122)

Vastavalt NLB ümberkorraldamiskavale ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 saavutatakse elujõulisus ümberkorraldamisperioodi lõpuks. Selle peamine alus on varaportfelli kvaliteedi oodatav paranemine ja väiksem vajadus väärtuse täiendava languse ja lisareservide loomise järele. Elujõulisus saavutatakse ka NLB bilansi puhastamisega, mis tuleneb viivislaenude kavandatud üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale. NLB-le tuleb kasuks ka tegevuse tõhustamine kulude vähendamise meetmete ja tulu stabiliseerimise abil. Et tagada panga elujõulisus pärast viivislaenude üleandmist pankade varahaldusettevõtjale, põhineb ümberkorraldamiskava eeldusel, et riigipoolne rekapitaliseerimine 2013. aastal on 1,558 miljardit eurot ning allutatud võlakirjad ja aktsiakapital kustutatakse täielikult 250 miljoni euro suuruses summas.

| (123) | Ümberkorraldamisteatise punktis 10 nõutakse, et ümberkorraldamismeetmetega kõrvaldataks panga nõrgad küljed. Ümberkorraldamiskavas selgitatakse kõigepealt NLB raskuste põhjusi. NLB laenuportfell sai kriisi tõttu kõvasti kannatada ja väärtuse langusest tingitud kahju oli suur. |
| --- | --- |

(123)

Ümberkorraldamisteatise punktis 10 nõutakse, et ümberkorraldamismeetmetega kõrvaldataks panga nõrgad küljed. Ümberkorraldamiskavas selgitatakse kõigepealt NLB raskuste põhjusi. NLB laenuportfell sai kriisi tõttu kõvasti kannatada ja väärtuse langusest tingitud kahju oli suur.

| (124) | Laenumahu suurenemist rahastas pankadevaheline turg, mille tulemuseks oli laenu ja hoiuste suhtarvu hüppeline tõus (74 %-lt 2002. aastal 137 %ni 2009. aastal). Vahepeal ei tugevdanud pank piisavalt oma kapitalibaasi ning sõltus enne kriisi algust valdavalt hübriidlaenudest. |
| --- | --- |

(124)

Laenumahu suurenemist rahastas pankadevaheline turg, mille tulemuseks oli laenu ja hoiuste suhtarvu hüppeline tõus (74 %-lt 2002. aastal 137 %ni 2009. aastal). Vahepeal ei tugevdanud pank piisavalt oma kapitalibaasi ning sõltus enne kriisi algust valdavalt hübriidlaenudest.

| (125) | Enne kriisi andis NLB hulgaliselt laene ehitussektorile, kinnisvaraarendajatele ja finantsettevõtetele, kuid sellega seotud riskijuhtimise kvaliteet jäi tahaplaanile. Halbade laenude kuhjumine osutus hukatuslikuks asjaoluks, kui algas kriis ja majandus aeglustus. Riiklik teedeehituskava lõppes 2008. aastal ja nõudlus kinnisvara järele langes riigis järsult. Suurem osa Sloveenia ettevõtetest olid suure finantsvõimendusega ning leidsid end raskest olukorrast seoses majandussurutisega, varade ja aktsiate odavnemisega ning väiksemate võimalustega krediiti saada. Tõsise majandussurutise ja kehva riskijuhtimisraamistiku koosmõju tulemuseks oli viivislaenude üha suurem arv. Viivislaenud moodustasid 30. septembri 2012. aasta seisuga tõesti 29 % NLB laenude kogumahust, kusjuures kõige halvem seis oli ehitustööstuses (74 %). Selle tulemusel oli kahjum pärast maksude mahaarvamist 2009. aastal 87 miljonit eurot, 2010. aastal 202 miljonit eurot, 2011. aastal 240 miljonit eurot ja 2012. aastal 273 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(125)

Enne kriisi andis NLB hulgaliselt laene ehitussektorile, kinnisvaraarendajatele ja finantsettevõtetele, kuid sellega seotud riskijuhtimise kvaliteet jäi tahaplaanile. Halbade laenude kuhjumine osutus hukatuslikuks asjaoluks, kui algas kriis ja majandus aeglustus. Riiklik teedeehituskava lõppes 2008. aastal ja nõudlus kinnisvara järele langes riigis järsult. Suurem osa Sloveenia ettevõtetest olid suure finantsvõimendusega ning leidsid end raskest olukorrast seoses majandussurutisega, varade ja aktsiate odavnemisega ning väiksemate võimalustega krediiti saada. Tõsise majandussurutise ja kehva riskijuhtimisraamistiku koosmõju tulemuseks oli viivislaenude üha suurem arv. Viivislaenud moodustasid 30. septembri 2012. aasta seisuga tõesti 29 % NLB laenude kogumahust, kusjuures kõige halvem seis oli ehitustööstuses (74 %). Selle tulemusel oli kahjum pärast maksude mahaarvamist 2009. aastal 87 miljonit eurot, 2010. aastal 202 miljonit eurot, 2011. aastal 240 miljonit eurot ja 2012. aastal 273 miljonit eurot.

| (126) | Nõrgad äriühingu üldjuhtimise eeskirjad ja sellest tulenev riigi sekkumine panga igapäevategevusse oli samuti üks põhjuseid, mis viis probleemide tekkimiseni pangas. |
| --- | --- |

(126)

Nõrgad äriühingu üldjuhtimise eeskirjad ja sellest tulenev riigi sekkumine panga igapäevategevusse oli samuti üks põhjuseid, mis viis probleemide tekkimiseni pangas.

| (127) | Seepärast tuleb pikaajalise elujõulisuse taastamiseks tegeleda viie põhiprobleemiga. Esiteks tuleb tugevdada panga kui äriühingu üldjuhtimist tagamaks, et majanduslikult põhjendatud ärilised otsused võtaks vastu üksnes panga juhatus ja et riik ei sekkuks panga igapäevategevusse. Teiseks peab pank parandama oma hinnastamispoliitikat ja riskijuhtimisraamistikku, et tagatised jääksid alles ja kahjum oleks võimalikult väike. Kolmandaks peab NLB oma bilanssi puhastama ja vähendama laene problemaatilistele sektoritele kas asjakohaste reservide loomise ja finantsvõimenduse vähendamisega või problemaatiliste laenude üleandmisega pankade varahaldusettevõtjale. Neljandaks peab pank parandama oma bilansistruktuuri rekapitaliseerimise ja oma hoiusebaasi tugevdamise teel või finantsvõimendusmäära langetamise teel. Viimaks peab pank tõhustama oma tegevust, et kindlustada piisav kasumlikkuse tase. |
| --- | --- |

(127)

Seepärast tuleb pikaajalise elujõulisuse taastamiseks tegeleda viie põhiprobleemiga. Esiteks tuleb tugevdada panga kui äriühingu üldjuhtimist tagamaks, et majanduslikult põhjendatud ärilised otsused võtaks vastu üksnes panga juhatus ja et riik ei sekkuks panga igapäevategevusse. Teiseks peab pank parandama oma hinnastamispoliitikat ja riskijuhtimisraamistikku, et tagatised jääksid alles ja kahjum oleks võimalikult väike. Kolmandaks peab NLB oma bilanssi puhastama ja vähendama laene problemaatilistele sektoritele kas asjakohaste reservide loomise ja finantsvõimenduse vähendamisega või problemaatiliste laenude üleandmisega pankade varahaldusettevõtjale. Neljandaks peab pank parandama oma bilansistruktuuri rekapitaliseerimise ja oma hoiusebaasi tugevdamise teel või finantsvõimendusmäära langetamise teel. Viimaks peab pank tõhustama oma tegevust, et kindlustada piisav kasumlikkuse tase.

a.   Äriühingu üldjuhtimisraamistiku tugevdamine

| (128) | Võetud kohustustega tagatakse nõukogu ja juhatuse sõltumatus laenutingimuste seadmisel. Nende kohustustega tagatakse, et laenude hinnastamisel lähtutakse hinnastamispoliitikast, mis kehtestab kõikidele laenudele omakapitali investeeringute tulususe miinimumeeskirjad, piirates seeläbi panga võimalusi laenata välismõjude tõttu alla turuhinna. |
| --- | --- |

(128)

Võetud kohustustega tagatakse nõukogu ja juhatuse sõltumatus laenutingimuste seadmisel. Nende kohustustega tagatakse, et laenude hinnastamisel lähtutakse hinnastamispoliitikast, mis kehtestab kõikidele laenudele omakapitali investeeringute tulususe miinimumeeskirjad, piirates seeläbi panga võimalusi laenata välismõjude tõttu alla turuhinna.

| (129) | Tundub, et kohustused on asjakohaselt suunatud NLB kui äriühingu üldjuhtimise peamiste nõrkuste parandamisele. Nendega luuakse piisav kaitse, et vältida huvide konflikte, tagada strateegia ja otsuste suunatus ärile, juhindumine üksnes väärtuse maksimumini viimise eesmärgist ja sõltumatus ebakohasest välismõjust. Kavandatud muudatused üldjuhtimises muudavad panga välismõjudest vähem haavatavaks ning toovad samas kaasa suurema turudistsipliini juhtkonna otsuste tugevama kontrolli ja suurema läbipaistvuse abil. |
| --- | --- |

(129)

Tundub, et kohustused on asjakohaselt suunatud NLB kui äriühingu üldjuhtimise peamiste nõrkuste parandamisele. Nendega luuakse piisav kaitse, et vältida huvide konflikte, tagada strateegia ja otsuste suunatus ärile, juhindumine üksnes väärtuse maksimumini viimise eesmärgist ja sõltumatus ebakohasest välismõjust. Kavandatud muudatused üldjuhtimises muudavad panga välismõjudest vähem haavatavaks ning toovad samas kaasa suurema turudistsipliini juhtkonna otsuste tugevama kontrolli ja suurema läbipaistvuse abil.

| (130) | NLB vaatab veel kord läbi oma stimuleerimis- ja tasustamispoliitika tagamaks, et need ei soodusta ebamõistlikku riskide võtmist ning on suunatud pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele. Lisaks sellele kehtestatakse ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusumma ülempiir kooskõlas 2013. aasta pangandusteatise punktidega 37–39, mis hõlbustab ümberkorraldamiskava õigeaegset rakendamist. |
| --- | --- |

(130)

NLB vaatab veel kord läbi oma stimuleerimis- ja tasustamispoliitika tagamaks, et need ei soodusta ebamõistlikku riskide võtmist ning on suunatud pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele. Lisaks sellele kehtestatakse ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2017 iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusumma ülempiir kooskõlas 2013. aasta pangandusteatise punktidega 37–39, mis hõlbustab ümberkorraldamiskava õigeaegset rakendamist.

| (131) | Lisaks sellele kohustub Sloveenia loovutama oma aktsiad NLB-s [---] % ulatuses [---] (kuupäevaks) sõltumatule ja Sloveenia Vabariigiga mitteseotud investorile. See investeeringust väljumine vähendab märkimisväärselt välismõju panga juhtimisele ja äritegevusele. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks sellele kohustub Sloveenia loovutama oma aktsiad NLB-s [---] % ulatuses [---] (kuupäevaks) sõltumatule ja Sloveenia Vabariigiga mitteseotud investorile. See investeeringust väljumine vähendab märkimisväärselt välismõju panga juhtimisele ja äritegevusele.

b.   Hinnastamispoliitika ja riskijuhtimisraamistiku tugevdamine

| (132) | NLB tugevdab oma hinnastamispoliitikat ja riskijuhtimisraamistikku muu hulgas mitmete eeskirjade ja meetmete abil, mis on suunatud panga parimate ärihuvide kaitsmisele. Kõnealused meetmed hõlmavad personali koolitust, klientide krediidihindamist, uute toodete hinnastamist ja krediidiriski protsessi läbivaatamist. |
| --- | --- |

(132)

NLB tugevdab oma hinnastamispoliitikat ja riskijuhtimisraamistikku muu hulgas mitmete eeskirjade ja meetmete abil, mis on suunatud panga parimate ärihuvide kaitsmisele. Kõnealused meetmed hõlmavad personali koolitust, klientide krediidihindamist, uute toodete hinnastamist ja krediidiriski protsessi läbivaatamist.

| (133) | Eeskätt uute laenude hinnastamine toob iga kliendisuhte puhul 31. detsembriks 2017 kaasa omakapitali investeeringute positiivse tulususe vähemalt [---] % ulatuses. Hinnastamist rakendatakse järk-järgult, alustades iga kliendisuhte puhul [---] % suurusest omakapitali investeeringute tulususest 2014. aastal ja jõudes 31. detsembriks 2017 [---] %ni. |
| --- | --- |

(133)

Eeskätt uute laenude hinnastamine toob iga kliendisuhte puhul 31. detsembriks 2017 kaasa omakapitali investeeringute positiivse tulususe vähemalt [---] % ulatuses. Hinnastamist rakendatakse järk-järgult, alustades iga kliendisuhte puhul [---] % suurusest omakapitali investeeringute tulususest 2014. aastal ja jõudes 31. detsembriks 2017 [---] %ni.

| (134) | Selle tulemusel paranev NLB hinnastamispoliitika ja riskijuhtimisraamistik on sobilikud ja vajalikud rangema krediidipoliitika kohaldamiseks uutele laenudele ning konservatiivsema provisjoneerimise poliitika rakendamiseks. Kõnealused reformid on suunatud NLB nõrkadele külgedele, mis tõid kaasa laenuportfelli kvaliteedi langemise, liigsed viivislaenud ja krediidi suure kulukuse. Madala kasumlikkuse põhjuste kõrvaldamisega aitavad need meetmed kaasa NLB pikaajalise elujõulisuse taastamisele. |
| --- | --- |

(134)

Selle tulemusel paranev NLB hinnastamispoliitika ja riskijuhtimisraamistik on sobilikud ja vajalikud rangema krediidipoliitika kohaldamiseks uutele laenudele ning konservatiivsema provisjoneerimise poliitika rakendamiseks. Kõnealused reformid on suunatud NLB nõrkadele külgedele, mis tõid kaasa laenuportfelli kvaliteedi langemise, liigsed viivislaenud ja krediidi suure kulukuse. Madala kasumlikkuse põhjuste kõrvaldamisega aitavad need meetmed kaasa NLB pikaajalise elujõulisuse taastamisele.

| (135) | Ümberkorraldamiskava hõlmab ka NLB mittepõhitegevuse korralduslikku eraldamist põhitegevusest. Panga ümberkorraldamine võimaldab NLB-l oma põhitegevust tõhustada. Eraldamine võimaldab ka kohaldada spetsiifilisemat lähenemisviisi panga mittepõhitegevuse mahu vähendamisele ja viivislaenude haldamisele, et maksimeerida tagasisaadavat väärtust. |
| --- | --- |

(135)

Ümberkorraldamiskava hõlmab ka NLB mittepõhitegevuse korralduslikku eraldamist põhitegevusest. Panga ümberkorraldamine võimaldab NLB-l oma põhitegevust tõhustada. Eraldamine võimaldab ka kohaldada spetsiifilisemat lähenemisviisi panga mittepõhitegevuse mahu vähendamisele ja viivislaenude haldamisele, et maksimeerida tagasisaadavat väärtust.

c.   Äritegevuse tasakaalustamine vähem riskantsete tegevuste suunas

| (136) | Ümberkorraldamiskava tulemusena vähenevad NLB riskiga kaalutud varad 11,1 miljardilt eurolt 31. detsembril 2012. aastal kuni [5–10] miljardi euroni 31. detsembril 2017. aastal. Riskiga kaalutud varade vähendamine eeskätt panga kõige probleemsemates sektorites, nagu finants-, transpordi- ja ehitusettevõtted, tagab kõnealuste nõuetega seotud riskide vähenemise ümberkorraldamisperioodil. |
| --- | --- |

(136)

Ümberkorraldamiskava tulemusena vähenevad NLB riskiga kaalutud varad 11,1 miljardilt eurolt 31. detsembril 2012. aastal kuni [5–10] miljardi euroni 31. detsembril 2017. aastal. Riskiga kaalutud varade vähendamine eeskätt panga kõige probleemsemates sektorites, nagu finants-, transpordi- ja ehitusettevõtted, tagab kõnealuste nõuetega seotud riskide vähenemise ümberkorraldamisperioodil.

| (137) | NLB annab pankade varahaldusettevõtjale üle 2,3 miljardi euro suuruse viivislaenude portfelli, mis võimaldab NLB-l keskenduda toimivate laenude haldamisele, eraldades samas ressursse ülejäänud viivislaenudega tegelemiseks. |
| --- | --- |

(137)

NLB annab pankade varahaldusettevõtjale üle 2,3 miljardi euro suuruse viivislaenude portfelli, mis võimaldab NLB-l keskenduda toimivate laenude haldamisele, eraldades samas ressursse ülejäänud viivislaenudega tegelemiseks.

| (138) | NLB tulevikustrateegia kohaselt keskendutakse taas konservatiivsele äritegevusele, mille põhiosa moodustavad pangandusteenused väikeklientidele, VKEdele ja valitud äriklientidele. Areng saavutatakse mittepõhitegevuse olulise loovutamise ja vähendamisega, eraldades seeläbi ressursse põhitegevuse tarbeks. |
| --- | --- |

(138)

NLB tulevikustrateegia kohaselt keskendutakse taas konservatiivsele äritegevusele, mille põhiosa moodustavad pangandusteenused väikeklientidele, VKEdele ja valitud äriklientidele. Areng saavutatakse mittepõhitegevuse olulise loovutamise ja vähendamisega, eraldades seeläbi ressursse põhitegevuse tarbeks.

d.   Bilansistruktuuri parandamine

| (139) | NLB sai riigilt kapitalisüste märtsis 2011 ja juulis 2012. Kolmanda rekapitaliseerimisega suudab NLB saavutada vastavuse Sloveenia Panga kapitalinõuetele, mis teeb võimalikuks tema elujõulisuse taastamise. |
| --- | --- |

(139)

NLB sai riigilt kapitalisüste märtsis 2011 ja juulis 2012. Kolmanda rekapitaliseerimisega suudab NLB saavutada vastavuse Sloveenia Panga kapitalinõuetele, mis teeb võimalikuks tema elujõulisuse taastamise.

| (140) | Kolmanda rekapitaliseerimise summa puhul võetakse arvesse panga vajadusi, mis tehti kindlaks varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti abil. Pärast seda rekapitaliseerimist tõuseb panga esimese taseme omavahendite määr kapitalinõuete määruse kohaselt otsekohe 15 %ni ning 31. detsembriks 2017 [10–20] %ni, ületades suurelt Sloveenia Panga poolt seatud kapitalinõudeid, mis on kapitalinõuete määruse kohaselt 9 %. |
| --- | --- |

(140)

Kolmanda rekapitaliseerimise summa puhul võetakse arvesse panga vajadusi, mis tehti kindlaks varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti abil. Pärast seda rekapitaliseerimist tõuseb panga esimese taseme omavahendite määr kapitalinõuete määruse kohaselt otsekohe 15 %ni ning 31. detsembriks 2017 [10–20] %ni, ületades suurelt Sloveenia Panga poolt seatud kapitalinõudeid, mis on kapitalinõuete määruse kohaselt 9 %.

| (141) | Lisaks puhastab NLB oma bilanssi, andes pankade varahaldusettevõtjale üle mahuka portfelli viivislaenude ja langenud väärtusega varadega. |
| --- | --- |

(141)

Lisaks puhastab NLB oma bilanssi, andes pankade varahaldusettevõtjale üle mahuka portfelli viivislaenude ja langenud väärtusega varadega.

| (142) | NLB tugevdab oma rahastamisprofiili, vähendades kontsernisisest tütarettevõtete rahastamist, väljudes mittepõhitegevuse investeeringutest ja keskendudes taas oma ajaloolisele rahastamisbaasile — jaehoiustele. Laenude ja hoiuste suhtarv peab paranema 105 %-lt 2012. aastal [70–80] %ni 31. detsembriks 2017. |
| --- | --- |

(142)

NLB tugevdab oma rahastamisprofiili, vähendades kontsernisisest tütarettevõtete rahastamist, väljudes mittepõhitegevuse investeeringutest ja keskendudes taas oma ajaloolisele rahastamisbaasile — jaehoiustele. Laenude ja hoiuste suhtarv peab paranema 105 %-lt 2012. aastal [70–80] %ni 31. detsembriks 2017.

e.   Pikaajalise kasumlikkuse taastamine

| (143) | Pikaajalise kasumlikkuse taastamiseks tuleb muuta panga strateegilist positsiooni, suunates põhilise pangandustegevuse Sloveenias väikeklientidele, VKEdele ja valitud äriklientidele, misläbi suudab pank saavutada omakapitali investeeringute tulususe eesmärgi. |
| --- | --- |

(143)

Pikaajalise kasumlikkuse taastamiseks tuleb muuta panga strateegilist positsiooni, suunates põhilise pangandustegevuse Sloveenias väikeklientidele, VKEdele ja valitud äriklientidele, misläbi suudab pank saavutada omakapitali investeeringute tulususe eesmärgi.

| (144) | Pank parandab oma puhast intressimarginaali, tagades uute laenude piisava hinna. Eeskätt uute laenude hinnastamisega aidatakse kaasa igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe saavutamisele 2014. aastal vähemalt [---] %, 2015. aastal vähemalt [---] %, 2016. aastal vähemalt [---] % ja 2017. aastal vähemalt [---] % ulatuses. |
| --- | --- |

(144)

Pank parandab oma puhast intressimarginaali, tagades uute laenude piisava hinna. Eeskätt uute laenude hinnastamisega aidatakse kaasa igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe saavutamisele 2014. aastal vähemalt [---] %, 2015. aastal vähemalt [---] %, 2016. aastal vähemalt [---] % ja 2017. aastal vähemalt [---] % ulatuses.

| (145) | NLB dokumenteerib ka kõik ümberkorraldamisega seotud otsused. Dokumentide hulka lisatakse ka alternatiivsete lahenduste võrdlus, nagu laenutagatiste realiseerimine ja laenusuhte lõpetamine. Pank peab tõendama, et on valinud lahenduse, mis maksimeerib panga nüüdispuhasväärtuse. |
| --- | --- |

(145)

NLB dokumenteerib ka kõik ümberkorraldamisega seotud otsused. Dokumentide hulka lisatakse ka alternatiivsete lahenduste võrdlus, nagu laenutagatiste realiseerimine ja laenusuhte lõpetamine. Pank peab tõendama, et on valinud lahenduse, mis maksimeerib panga nüüdispuhasväärtuse.

| (146) | NLB kavandab ka kaugeleulatuvat kulude vähendamise programmi, mis seisneb äripindade ja filiaalivõrgustike laialdases kokkutõmbamises ja personali koondamises, samuti tegevuse tõhustamises, riskiga korrigeeritud ja kasumlikkusest lähtuvas klientide värbamises ning likviidsusvõime ja teiste kulude optimeerimises. Selle tulemusel nähakse ümberkorraldamiskavas ette kulude ja tulude suhtarvu vähendamine, nii et see oleks kõige rohkem 60 % ja võrreldav enne kriisi saavutatud tasemega. 31. detsembriks 2017 peab NLB saavutama omakapitali investeeringute tulususe [5–10] % pärast maksude mahaarvamist ja esimese taseme omavahendite määra [10–20] % vastavalt kapitalinõuete määrusele. NLB kasum pärast maksude mahaarvamist oleks 2017. aastaks [100–150] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(146)

NLB kavandab ka kaugeleulatuvat kulude vähendamise programmi, mis seisneb äripindade ja filiaalivõrgustike laialdases kokkutõmbamises ja personali koondamises, samuti tegevuse tõhustamises, riskiga korrigeeritud ja kasumlikkusest lähtuvas klientide värbamises ning likviidsusvõime ja teiste kulude optimeerimises. Selle tulemusel nähakse ümberkorraldamiskavas ette kulude ja tulude suhtarvu vähendamine, nii et see oleks kõige rohkem 60 % ja võrreldav enne kriisi saavutatud tasemega. 31. detsembriks 2017 peab NLB saavutama omakapitali investeeringute tulususe [5–10] % pärast maksude mahaarvamist ja esimese taseme omavahendite määra [10–20] % vastavalt kapitalinõuete määrusele. NLB kasum pärast maksude mahaarvamist oleks 2017. aastaks [100–150] miljonit eurot.

| (147) | Ümberkorraldamiskava järkjärgulisel rakendamisel langeb varade väärtus aja jooksul eeldatavasti üha vähem. Pangal on pärast langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale usaldusväärsem krediidiriskiprofiil, samas kui krediidiriski haldamisega ja viivislaenude ümberkorraldamisega seotud kohustused jäävad tema bilanssi, et maksimeerida nende nüüdispuhasväärtust panga jaoks, samuti teised meetmed, mis tugevdavad panga riskijuhtimisraamistikku. |
| --- | --- |

(147)

Ümberkorraldamiskava järkjärgulisel rakendamisel langeb varade väärtus aja jooksul eeldatavasti üha vähem. Pangal on pärast langenud väärtusega varade üleandmist pankade varahaldusettevõtjale usaldusväärsem krediidiriskiprofiil, samas kui krediidiriski haldamisega ja viivislaenude ümberkorraldamisega seotud kohustused jäävad tema bilanssi, et maksimeerida nende nüüdispuhasväärtust panga jaoks, samuti teised meetmed, mis tugevdavad panga riskijuhtimisraamistikku.

| (148) | Seepärast leiab komisjon, et ümberkorraldamiskava on NLB pikaajalise elujõulisuse taastamiseks kohane. |
| --- | --- |

(148)

Seepärast leiab komisjon, et ümberkorraldamiskava on NLB pikaajalise elujõulisuse taastamiseks kohane.

ii)   Omapanus ja kulude jagamine

| (149) | Ümberkorraldamisteatises, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis, märgitakse, et abisaaja peaks kandma osa ümberkorraldamiskuludest asjakohase omapanuse vormis, et abi antaks vaid minimaalses vajalikus ulatuses ning et piirata konkurentsimoonutusi ja moraaliriski. Sel eesmärgil nähakse ette, et i) nii ümberkorraldamiskulusid kui ka abi suurust tuleb piirata ning ii) kulud tuleb võimalikult suures ulatuses jagada olemasolevate aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahel. |
| --- | --- |

(149)

Ümberkorraldamisteatises, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis, märgitakse, et abisaaja peaks kandma osa ümberkorraldamiskuludest asjakohase omapanuse vormis, et abi antaks vaid minimaalses vajalikus ulatuses ning et piirata konkurentsimoonutusi ja moraaliriski. Sel eesmärgil nähakse ette, et i) nii ümberkorraldamiskulusid kui ka abi suurust tuleb piirata ning ii) kulud tuleb võimalikult suures ulatuses jagada olemasolevate aktsionäride ja allutatud võlausaldajate vahel.

| (150) | Nõuetekohane kulude jagamine hõlmab tavaliselt pärast kahjude katmist omakapitaliga hübriidkapitali omanike ja allutatud võlakirjade omanike panust. Hübriidkapitali ja allutatud võlakirjade omanikud peavad aitama nii palju kui võimalik vähendada kapitali puudujääki. Omapanuse võib anda kas instrumentide põhisumma esimese taseme põhiomavahenditeks (20) ümberkujundamise või instrumentide põhisumma allahindamise vormis. Igal juhul tuleb õigusaktidega lubatud ulatuses vältida abisaaja kapitali väljavoolu selliste väärtpaberite omanikele. |
| --- | --- |

(150)

Nõuetekohane kulude jagamine hõlmab tavaliselt pärast kahjude katmist omakapitaliga hübriidkapitali omanike ja allutatud võlakirjade omanike panust. Hübriidkapitali ja allutatud võlakirjade omanikud peavad aitama nii palju kui võimalik vähendada kapitali puudujääki. Omapanuse võib anda kas instrumentide põhisumma esimese taseme põhiomavahenditeks (20) ümberkujundamise või instrumentide põhisumma allahindamise vormis. Igal juhul tuleb õigusaktidega lubatud ulatuses vältida abisaaja kapitali väljavoolu selliste väärtpaberite omanikele.

| (151) | Ümberkorraldamiskavas ei viita miski sellele, et abi suurus ületaks NLB elujõulisuse taastamise kulude katmiseks vaja minevate vahendite suurust. Kolmanda rekapitaliseerimise arvelt katmisele kuuluv kapitali puudujääk määrati kindlaks varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti põhjal. Kõnealuse kapitalisüsti suuruse hindamisel on lähtutud eeskätt varade hindamisest, mis tõendab, et see tase on stressiolukorras vajalik ja piisav. Varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused kinnitasid veelgi vajalikku kapitalitaset. Kolmanda rekapitaliseerimise suurus võimaldab pangal saavutada vastavuse õigusaktidest tulenevatele kapitalinõuetele ja turu ootustele. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, et piirata kapitali ülejäägi tekkimist NLB-s, mille alusel peab NLB maksma majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest dividende, mille arvutamisel võetakse aluseks kapitali ülejäägi üha suurenev protsent. Kapitali tagasimaksete mehhanism tagab, et õigusaktidest tulenevate kapitalinõuete miinimumi ületav kapitali ülejääk ei võimalda pangal enne riigile tagasimaksete tegemist uusi tehinguid sõlmida. |
| --- | --- |

(151)

Ümberkorraldamiskavas ei viita miski sellele, et abi suurus ületaks NLB elujõulisuse taastamise kulude katmiseks vaja minevate vahendite suurust. Kolmanda rekapitaliseerimise arvelt katmisele kuuluv kapitali puudujääk määrati kindlaks varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti põhjal. Kõnealuse kapitalisüsti suuruse hindamisel on lähtutud eeskätt varade hindamisest, mis tõendab, et see tase on stressiolukorras vajalik ja piisav. Varade kvaliteedi läbivaatamise ja stressitesti tulemused kinnitasid veelgi vajalikku kapitalitaset. Kolmanda rekapitaliseerimise suurus võimaldab pangal saavutada vastavuse õigusaktidest tulenevatele kapitalinõuetele ja turu ootustele. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, et piirata kapitali ülejäägi tekkimist NLB-s, mille alusel peab NLB maksma majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest dividende, mille arvutamisel võetakse aluseks kapitali ülejäägi üha suurenev protsent. Kapitali tagasimaksete mehhanism tagab, et õigusaktidest tulenevate kapitalinõuete miinimumi ületav kapitali ülejääk ei võimalda pangal enne riigile tagasimaksete tegemist uusi tehinguid sõlmida.

| (152) | Hoolimata dividendikeelust võidakse dividende välja maksta, et NLB d.d. saaks omandada dividende oma tütarettevõtetelt, et vältida nende likviidsuse suurenemist. Need ettevõtted võivad selliseid dividendimakseid teha, kui NLB d.d. on otseselt või kaudselt peamine aktsionär ja kõikidele kontsernivälistele aktsionäridele kokku kuulub antud ettevõttes vähem kui 15 % aktsiatest ja hääletusõigusest. Komisjon leiab, et võimalus, et tütarettevõtted teevad NLB d.d.-le selliseid dividendimakseid, aitab hoida abisumma vajalikku miinimumi, annab nõuetekohase paindlikkuse NLB konsolideeritud kapitali ja likviidsuse tõhusaks haldamiseks ning hõlbustab abi tagasimaksmist. Selle tulemusel saaksid ka tütarettevõtete vähemusaktsionärid osa dividendidest, mis tähendab nende toetustega võrreldes proportsionaalset ülekanduvat mõju, arvestades eeskätt suhteliselt väikest arvu dividende, mis makstakse lõpuks välja muudele aktsionäridele kui NLB d.d. ja mis ei ületa kümnendikku NLB d.d.-le väljamakstavatest dividendidest. |
| --- | --- |

(152)

Hoolimata dividendikeelust võidakse dividende välja maksta, et NLB d.d. saaks omandada dividende oma tütarettevõtetelt, et vältida nende likviidsuse suurenemist. Need ettevõtted võivad selliseid dividendimakseid teha, kui NLB d.d. on otseselt või kaudselt peamine aktsionär ja kõikidele kontsernivälistele aktsionäridele kokku kuulub antud ettevõttes vähem kui 15 % aktsiatest ja hääletusõigusest. Komisjon leiab, et võimalus, et tütarettevõtted teevad NLB d.d.-le selliseid dividendimakseid, aitab hoida abisumma vajalikku miinimumi, annab nõuetekohase paindlikkuse NLB konsolideeritud kapitali ja likviidsuse tõhusaks haldamiseks ning hõlbustab abi tagasimaksmist. Selle tulemusel saaksid ka tütarettevõtete vähemusaktsionärid osa dividendidest, mis tähendab nende toetustega võrreldes proportsionaalset ülekanduvat mõju, arvestades eeskätt suhteliselt väikest arvu dividende, mis makstakse lõpuks välja muudele aktsionäridele kui NLB d.d. ja mis ei ületa kümnendikku NLB d.d.-le väljamakstavatest dividendidest.

| (153) | Esiteks on kohustused, mis puudutavad kulude jagamist aktsionäride ja allutatud võlakirjade omanike vahel, vastavuses ümberkorraldamisteatisega, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis. |
| --- | --- |

(153)

Esiteks on kohustused, mis puudutavad kulude jagamist aktsionäride ja allutatud võlakirjade omanike vahel, vastavuses ümberkorraldamisteatisega, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis.

| (154) | Sellega seoses kohustus Sloveenia tagama, et enne mis tahes riigiabi andmist NLB-le (st kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale) hindab NLB täielikult alla oma aktsionäride omakapitali ja tagastamata allutatud laenud, tagades sel viisil vastavuse 2013. aasta pangandusteatise nõuetele. Komisjoni arvates on positiivne, et saavutatud on allutatud võlakirjade omanike võimalikult suur omapanus ning seeläbi on tagatud kulude nõuetekohane jagamine. Riigipoolsed kapitalisüstid tehakse ainult pärast allutatud võlakirjade täielikku likvideerimist. Selline järjestus tagab, et enne riigipoolset sekkumist peavad kõik olemasolevad allutatud võlakirjade omanikud täiel määral panustama panga ümberkorralduskulude kandmisesse. Seeläbi omandab riik pärast kolmandat kapitaliseerimist 100 % panga osakutest võrreldes 33,1 %ga enne esimest riigipoolset kapitalisüsti. |
| --- | --- |

(154)

Sellega seoses kohustus Sloveenia tagama, et enne mis tahes riigiabi andmist NLB-le (st kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale) hindab NLB täielikult alla oma aktsionäride omakapitali ja tagastamata allutatud laenud, tagades sel viisil vastavuse 2013. aasta pangandusteatise nõuetele. Komisjoni arvates on positiivne, et saavutatud on allutatud võlakirjade omanike võimalikult suur omapanus ning seeläbi on tagatud kulude nõuetekohane jagamine. Riigipoolsed kapitalisüstid tehakse ainult pärast allutatud võlakirjade täielikku likvideerimist. Selline järjestus tagab, et enne riigipoolset sekkumist peavad kõik olemasolevad allutatud võlakirjade omanikud täiel määral panustama panga ümberkorralduskulude kandmisesse. Seeläbi omandab riik pärast kolmandat kapitaliseerimist 100 % panga osakutest võrreldes 33,1 %ga enne esimest riigipoolset kapitalisüsti.

| (155) | Teiseks sätestatakse ümberkorraldamisteatises, et sobiva suurusega tasu riigi vahendite kasutamise eest tähendab ka kulude jagamist. |
| --- | --- |

(155)

Teiseks sätestatakse ümberkorraldamisteatises, et sobiva suurusega tasu riigi vahendite kasutamise eest tähendab ka kulude jagamist.

| (156) | Seoses esimese ja teise rekapitaliseerimisega märgib komisjon, et need viidi läbi hindadega, mis vastasid kulude jagamise põhimõtetele (21). Ümberkorraldamiskavas sisalduva kolmanda rekapitaliseerimisega omandab riik 100 % pangast, maksimeerides seeläbi kulude kandmist. Komisjon on juba sätestanud, et langenud väärtusega varade üleandmise eest pankade varahaldusettevõtjale tuleb maksta sobivat tasu. |
| --- | --- |

(156)

Seoses esimese ja teise rekapitaliseerimisega märgib komisjon, et need viidi läbi hindadega, mis vastasid kulude jagamise põhimõtetele (21). Ümberkorraldamiskavas sisalduva kolmanda rekapitaliseerimisega omandab riik 100 % pangast, maksimeerides seeläbi kulude kandmist. Komisjon on juba sätestanud, et langenud väärtusega varade üleandmise eest pankade varahaldusettevõtjale tuleb maksta sobivat tasu.

| (157) | Kolmandaks, mis puudutab ümberkorraldamiskavast tulenevate ümberkorralduskulude katmist NLB ettevõttesiseste meetmetega, siis rakendab NLB meetmeid kulude vähendamiseks, mis toob alusstsenaariumi kohaselt kaasa tegevuskulude vähenemise 368 miljonilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga kuni [250–300] miljoni euroni 31. detsembriks 2017. Ümberkorraldamiskavas nähakse samuti ette panga muust kui pangandustegevusest vähemalt [80–90] % loovutamine. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, mille alusel tuleb maksta majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest võimalikult palju dividende, ohustamata sealjuures õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid pangale. |
| --- | --- |

(157)

Kolmandaks, mis puudutab ümberkorraldamiskavast tulenevate ümberkorralduskulude katmist NLB ettevõttesiseste meetmetega, siis rakendab NLB meetmeid kulude vähendamiseks, mis toob alusstsenaariumi kohaselt kaasa tegevuskulude vähenemise 368 miljonilt eurolt 31. detsembri 2012. aasta seisuga kuni [250–300] miljoni euroni 31. detsembriks 2017. Ümberkorraldamiskavas nähakse samuti ette panga muust kui pangandustegevusest vähemalt [80–90] % loovutamine. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, mille alusel tuleb maksta majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest võimalikult palju dividende, ohustamata sealjuures õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid pangale.

| (158) | Neljandaks kohustus Sloveenia lisaks neile struktuurimeetmetele kehtestama ka kupongimaksete keelu, omandamiskeelu ning reklaami ja agressiivsete kaubandustavade keelu. |
| --- | --- |

(158)

Neljandaks kohustus Sloveenia lisaks neile struktuurimeetmetele kehtestama ka kupongimaksete keelu, omandamiskeelu ning reklaami ja agressiivsete kaubandustavade keelu.

| (159) | Komisjon märgib, et kohustus hoiduda kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud kapitaliinstrumentidele, tingimusel et ükski kupongimakse seoses selliste uute emiteeritud kapitaliinstrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses käesoleva otsuse vastuvõtmisel juba olemasolevate NLB väärtpaberitega (22). Komisjon nõustub kupongimaksete keelu piiramisega, et kontsernil oleks võimalik kaasata turul hübriidkapitali vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 26. Allutatud väärtpaberite emiteerimine pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva võimaldab pangal kaasata täiendavat rahastamist ja hübriidkapitali, ilma et olemasolevatelt väärtpaberitelt, eeskätt olemasolevatelt allutatud väärtpaberitelt oleks vaja teha kupongimakseid. Tänu kupongimaksete keelu piiramisele saab pank seega vastavalt kapitalinõuete teatisele emiteerida täiendavalt esimese taseme kapitali, mis võib vähendada vajadust kapitali järele omakapitali vormis. Sellega seoses tuleb meenutada, et kupongimaksed peavad olema vabatahtlikud ning neid ei saa muuta kohustuslikuks, et võlainstrumendid kvalifitseeruksid kapitalinõuete teatise mõistes esimese taseme kapitaliks. Praegusel juhul peab lõpetuseks ka märkima, et pärast NLB aktsionäride omakapitali ja tagastamata allutatud laenude täielikku allahindamist ei jää pangale enam omakapitali ega allutatud laene. Kupongimaksete keelu piiramine ei kahjusta ümberkorraldamisteatises kirjeldatud kupongimaksete keelu kasulikku mõju, kuna NLB on võtnud kohustuse tagada, et kupongimaksete tegemine uutelt instrumentidelt ei tekita siduvat juriidilist kohustust kupongimaksete tegemiseks NLB olemasolevatelt väärtpaberitelt, mis hoiab ära kapitali asjatu väljavoolu. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon märgib, et kohustus hoiduda kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud kapitaliinstrumentidele, tingimusel et ükski kupongimakse seoses selliste uute emiteeritud kapitaliinstrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses käesoleva otsuse vastuvõtmisel juba olemasolevate NLB väärtpaberitega (22). Komisjon nõustub kupongimaksete keelu piiramisega, et kontsernil oleks võimalik kaasata turul hübriidkapitali vastavalt ümberkorraldamisteatise punktile 26. Allutatud väärtpaberite emiteerimine pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva võimaldab pangal kaasata täiendavat rahastamist ja hübriidkapitali, ilma et olemasolevatelt väärtpaberitelt, eeskätt olemasolevatelt allutatud väärtpaberitelt oleks vaja teha kupongimakseid. Tänu kupongimaksete keelu piiramisele saab pank seega vastavalt kapitalinõuete teatisele emiteerida täiendavalt esimese taseme kapitali, mis võib vähendada vajadust kapitali järele omakapitali vormis. Sellega seoses tuleb meenutada, et kupongimaksed peavad olema vabatahtlikud ning neid ei saa muuta kohustuslikuks, et võlainstrumendid kvalifitseeruksid kapitalinõuete teatise mõistes esimese taseme kapitaliks. Praegusel juhul peab lõpetuseks ka märkima, et pärast NLB aktsionäride omakapitali ja tagastamata allutatud laenude täielikku allahindamist ei jää pangale enam omakapitali ega allutatud laene. Kupongimaksete keelu piiramine ei kahjusta ümberkorraldamisteatises kirjeldatud kupongimaksete keelu kasulikku mõju, kuna NLB on võtnud kohustuse tagada, et kupongimaksete tegemine uutelt instrumentidelt ei tekita siduvat juriidilist kohustust kupongimaksete tegemiseks NLB olemasolevatelt väärtpaberitelt, mis hoiab ära kapitali asjatu väljavoolu.

| (160) | Seega moodustavad kulude jagamine omakapitali, hübriidlaenude ja allutatud võlakirjade omanike vahel, kulude vähendamine, investeeringutest väljumine ja abi piisav tasustamine NLB poolse piisava omapanuse ümberkorraldamiskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(160)

Seega moodustavad kulude jagamine omakapitali, hübriidlaenude ja allutatud võlakirjade omanike vahel, kulude vähendamine, investeeringutest väljumine ja abi piisav tasustamine NLB poolse piisava omapanuse ümberkorraldamiskulude katmiseks.

| (161) | Neil põhjustel järeldab komisjon, et ümberkorraldamiskavas nähakse ette nõuetekohane omapanus ja kulude jagamine. |
| --- | --- |

(161)

Neil põhjustel järeldab komisjon, et ümberkorraldamiskavas nähakse ette nõuetekohane omapanus ja kulude jagamine.

iii)   Meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks

| (162) | Lõpetuseks nõutakse ümberkorraldamisteatise jaos 4, et ümberkorraldamiskava sisaldaks meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. Selliseid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad pärast ümberkorraldamist tegutsevad. Meetmete iseloom ja laad sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks nende turgude iseloomust, kus abisaaja tegutseb. Lisaks peab komisjon võtma arvesse abisaaja omapanuse ja kulude jagamise ulatust ümberkorraldamisperioodil. |
| --- | --- |

(162)

Lõpetuseks nõutakse ümberkorraldamisteatise jaos 4, et ümberkorraldamiskava sisaldaks meetmeid konkurentsimoonutuste piiramiseks. Selliseid meetmeid tuleks kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad pärast ümberkorraldamist tegutsevad. Meetmete iseloom ja laad sõltuvad kahest kriteeriumist: esiteks abisumma suurusest ja selle andmise tingimustest ning teiseks nende turgude iseloomust, kus abisaaja tegutseb. Lisaks peab komisjon võtma arvesse abisaaja omapanuse ja kulude jagamise ulatust ümberkorraldamisperioodil.

| (163) | NLB on saanud riigiabi kapitalisüstide ning langenud väärtusega varadega seotud meetmete vormis kuni 2,321 miljardi euro ulatuses, mis võrdub 20 %ga NLB riskiga kaalutud varadest (23). Abi eest makstav nõuetekohane tasu ja vajadus kohaldada meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks on vajalikud eelkõige abi suhtelist suurust silmas pidades. |
| --- | --- |

(163)

NLB on saanud riigiabi kapitalisüstide ning langenud väärtusega varadega seotud meetmete vormis kuni 2,321 miljardi euro ulatuses, mis võrdub 20 %ga NLB riskiga kaalutud varadest (23). Abi eest makstav nõuetekohane tasu ja vajadus kohaldada meetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks on vajalikud eelkõige abi suhtelist suurust silmas pidades.

| (164) | Esimene konkurentsimoonutusi piirav meede on NLB osaluse loovutamine [---]-s. [---] loovutamine vähendab NLB turuosa [---]-s. NLB [---] loovutamine aitab ka piirata NLB turuosa ja avada turg konkurentidele. |
| --- | --- |

(164)

Esimene konkurentsimoonutusi piirav meede on NLB osaluse loovutamine [---]-s. [---] loovutamine vähendab NLB turuosa [---]-s. NLB [---] loovutamine aitab ka piirata NLB turuosa ja avada turg konkurentidele.

| (165) | NLB turuosa vähendamine ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtlussektoritele antavates laenudes saavutatakse tänu riskiga kaalutud varade aastastele piirangutele nimetatud sektorites. |
| --- | --- |

(165)

NLB turuosa vähendamine ehitus-, transpordi- ja finantsettevõtlussektoritele antavates laenudes saavutatakse tänu riskiga kaalutud varade aastastele piirangutele nimetatud sektorites.

| (166) | Lisaks katkestab NLB liisingu- ja faktooringutegevuse, maksekohustuste ostu ja mittepõhitegevuse Sloveenias ja väljaspool Sloveeniat, piirates seega veelgi muule kui põhilisele pangandustegevusele antud riigiabi võimalikku ülekanduvat mõju. |
| --- | --- |

(166)

Lisaks katkestab NLB liisingu- ja faktooringutegevuse, maksekohustuste ostu ja mittepõhitegevuse Sloveenias ja väljaspool Sloveeniat, piirates seega veelgi muule kui põhilisele pangandustegevusele antud riigiabi võimalikku ülekanduvat mõju.

| (167) | NLB jätkab oma tegevust konkurentsimoonutusi piiravates tingimustes. Kitsalt spetsialiseerunud pangana, millel on tugev riskijuhtimis- ja üldjuhtimispoliitika ning tõhusam laenupoliitika tõhustatud hinnastamisega, saavutades 31. detsembriks 2017 uutelt laenudelt [10–20] % suuruse omakapitali investeeringute tulususe, hoidub pank ülemäära soodsate tingimuste pakkumisest klientidele. Need elemendid toetavad NLB elujõulisust, kuid piiravad ka konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(167)

NLB jätkab oma tegevust konkurentsimoonutusi piiravates tingimustes. Kitsalt spetsialiseerunud pangana, millel on tugev riskijuhtimis- ja üldjuhtimispoliitika ning tõhusam laenupoliitika tõhustatud hinnastamisega, saavutades 31. detsembriks 2017 uutelt laenudelt [10–20] % suuruse omakapitali investeeringute tulususe, hoidub pank ülemäära soodsate tingimuste pakkumisest klientidele. Need elemendid toetavad NLB elujõulisust, kuid piiravad ka konkurentsimoonutusi.

| (168) | Sloveenia kohustus kehtestama omandamiskeelu tagamaks, et NLB ei kasuta saadud riigiabi uute tehingute sõlmimiseks. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, mille alusel peab NLB maksma majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest võimalikult palju dividende, ohustamata sealjuures õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid pangale. Tagasimaksete mehhanism tagab, et õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid või mis tahes muid õigusaktidest tulenevaid nõudeid ületav kapitali ülejääk ei võimalda pangal enne riigile tagasimaksete tegemist uusi tehinguid sõlmida. |
| --- | --- |

(168)

Sloveenia kohustus kehtestama omandamiskeelu tagamaks, et NLB ei kasuta saadud riigiabi uute tehingute sõlmimiseks. Lisaks sellele pannakse paika tagasimaksete mehhanism, mille alusel peab NLB maksma majandusaastate 2015, 2016 ja 2017 eest võimalikult palju dividende, ohustamata sealjuures õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid pangale. Tagasimaksete mehhanism tagab, et õigusaktidest tulenevaid kapitalinõudeid või mis tahes muid õigusaktidest tulenevaid nõudeid ületav kapitali ülejääk ei võimalda pangal enne riigile tagasimaksete tegemist uusi tehinguid sõlmida.

| (169) | Lisaks neile struktuurimeetmetele kohustus Sloveenia seadma rea tegevusalaseid piiranguid, et vältida konkurentsimoonutusi. Komisjon pooldab keeldu teha reklaami riikliku toetuse abil ning agressiivsete kaubandustavade keeldu, mis takistavad NLB-l kasutamast riigiabi konkurentsi kahjustavaks turukäitumiseks. |
| --- | --- |

(169)

Lisaks neile struktuurimeetmetele kohustus Sloveenia seadma rea tegevusalaseid piiranguid, et vältida konkurentsimoonutusi. Komisjon pooldab keeldu teha reklaami riikliku toetuse abil ning agressiivsete kaubandustavade keeldu, mis takistavad NLB-l kasutamast riigiabi konkurentsi kahjustavaks turukäitumiseks.

| (170) | Kõnealused erinevad meetmed ja kohustused on piisav kaitse võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, arvestades NLB-le antava abi suurust. |
| --- | --- |

(170)

Kõnealused erinevad meetmed ja kohustused on piisav kaitse võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks, arvestades NLB-le antava abi suurust.

8.2.4.   Ümberkorraldamiskava järelevalve

| (171) | Vastavalt ümberkorraldamisteatise (mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis) jaole 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et komisjon saaks veenduda, et ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt. Sloveenia nimetab järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes esitab komisjonile iga poole aasta järel järelevalvearuande. |
| --- | --- |

(171)

Vastavalt ümberkorraldamisteatise (mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis) jaole 5 nõutakse korrapäraste aruannete esitamist, et komisjon saaks veenduda, et ümberkorraldamiskava rakendatakse nõuetekohaselt. Sloveenia nimetab järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes esitab komisjonile iga poole aasta järel järelevalvearuande.

| (172) | Ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise tagamiseks kava kehtivusajal võtavad Sloveenia ametiasutused kõik vajalikud meetmed tagamaks, et NLB täidab tingimuste nimekirjas loetletud kohustused. |
| --- | --- |

(172)

Ümberkorraldamiskava nõuetekohase rakendamise tagamiseks kava kehtivusajal võtavad Sloveenia ametiasutused kõik vajalikud meetmed tagamaks, et NLB täidab tingimuste nimekirjas loetletud kohustused.

| (173) | Lisaks sellele teostab järelevalve eest vastutav sõltumatu ja nõuetekohase kvalifikatsiooniga usaldusisik pidevalt järelevalvet ümberkorraldamiskava korrektse rakendamise ning kõigi käesoleva otsuse lisas esitatud tingimuste nimekirjas sisalduvate kohustuste täieliku ja korrektse täitmise üle. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik otsuse rakendamise järelevalveks. Euroopa Komisjon või järelevalve eest vastutav usaldusisik võib paluda NLB-lt selgitusi ja täpsustusi. Sloveenia ja NLB peavad tegema komisjoni ja järelevalve eest vastutava usaldusisikuga täit koostööd seoses kõigi järelevalvega seonduvate päringutega. |
| --- | --- |

(173)

Lisaks sellele teostab järelevalve eest vastutav sõltumatu ja nõuetekohase kvalifikatsiooniga usaldusisik pidevalt järelevalvet ümberkorraldamiskava korrektse rakendamise ning kõigi käesoleva otsuse lisas esitatud tingimuste nimekirjas sisalduvate kohustuste täieliku ja korrektse täitmise üle. Järelevalve eest vastutaval usaldusisikul on piiramatu juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik otsuse rakendamise järelevalveks. Euroopa Komisjon või järelevalve eest vastutav usaldusisik võib paluda NLB-lt selgitusi ja täpsustusi. Sloveenia ja NLB peavad tegema komisjoni ja järelevalve eest vastutava usaldusisikuga täit koostööd seoses kõigi järelevalvega seonduvate päringutega.

8.2.5.   Ümberkorraldamiskava kokkuvõte ja uurimismenetluse lõpetamine

| (174) | Komisjon märgib, et Sloveenia esitatud ümberkorraldamiskava käsitleb nõuetekohaselt probleeme seoses elujõulisuse (sealhulgas äriühingu üldjuhtimise), kulude jagamise ja konkurentsimoonutustega ning on kooskõlas ümberkorraldamisteatise nõuetega, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon märgib, et Sloveenia esitatud ümberkorraldamiskava käsitleb nõuetekohaselt probleeme seoses elujõulisuse (sealhulgas äriühingu üldjuhtimise), kulude jagamise ja konkurentsimoonutustega ning on kooskõlas ümberkorraldamisteatise nõuetega, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis.

| (175) | Seega on kõrvaldatud kahtlused, mida komisjon väljendas teises päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuses seoses ümberkorraldamiskava kokkusobivusega. |
| --- | --- |

(175)

Seega on kõrvaldatud kahtlused, mida komisjon väljendas teises päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuses seoses ümberkorraldamiskava kokkusobivusega.

9.   KOKKUVÕTE

| (176) | Komisjon järeldab, et NLB esimene, teine ja kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale moodustavad ümberkorraldamistoetuse NLB-le. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon järeldab, et NLB esimene, teine ja kolmas rekapitaliseerimine ja langenud väärtusega varade üleandmine pankade varahaldusettevõtjale moodustavad ümberkorraldamistoetuse NLB-le.

| (177) | Komisjon järeldab, et ümberkorraldamismeetmed, mis koosnevad esimesest, teisest ja kolmandast rekapitaliseerimisest ning langenud väärtusega varade üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale, võimaldavad NLB-l taastada oma pikaajalise elujõulisuse, on kulude jagamise osas piisavad ning kõnealuste abimeetmete turgu moonutava mõju korvamiseks nõuetekohased ja proportsionaalsed. Komisjon leiab seega, et esitatud ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatise nõuetele, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis, ja langenud väärtusega varade teatise nõuetele, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. Ümberkorraldamismeetmeid saab seega pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. NLB esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimise ja langenud väärtusega varade üleandmise pankade varahaldusettevõtjale vastavalt ümberkorraldamiskavale võib seega heaks kiita, |
| --- | --- |

(177)

Komisjon järeldab, et ümberkorraldamismeetmed, mis koosnevad esimesest, teisest ja kolmandast rekapitaliseerimisest ning langenud väärtusega varade üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale, võimaldavad NLB-l taastada oma pikaajalise elujõulisuse, on kulude jagamise osas piisavad ning kõnealuste abimeetmete turgu moonutava mõju korvamiseks nõuetekohased ja proportsionaalsed. Komisjon leiab seega, et esitatud ümberkorraldamiskava vastab ümberkorraldamisteatise nõuetele, mida täiendab 2013. aasta pangandusteatis, ja langenud väärtusega varade teatise nõuetele, mida kohandati ja täiendati 2013. aasta pangandusteatisega. Ümberkorraldamismeetmeid saab seega pidada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. NLB esimese, teise ja kolmanda rekapitaliseerimise ja langenud väärtusega varade üleandmise pankade varahaldusettevõtjale vastavalt ümberkorraldamiskavale võib seega heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sloveenia Vabariigi poolt NLB-le antud ümberkorraldamisabi, mis koosneb 250 miljoni euro suurusest esimesest rekapitaliseerimisest, 382,9 miljoni euro suurusest teisest rekapitaliseerimisest, 1 558 miljoni euro suurusest kolmandast rekapitaliseerimisest ning langenud väärtusega varade üleandmisest pankade varahaldusettevõtjale, mille abielement oli 130 miljonit eurot, moodustab riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes.

Ümberkorraldamisabi on ümberkorraldamiskava ja lisas sätestatud kohustuste valguses kokkusobiv siseturuga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 18. detsember 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi nr SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) NLB teine rekapitaliseerimine ja SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktureerimine — Sloveenia (ELT C 361, 22.11.2012, lk 18).

1

(2)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi nr SA.32261 (11/N) NLB rekapitaliseerimine (ELT C 189, 29.6.2011, lk 2).

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Kapitali puudujääk hõlmab mõju, mida kapitalile avaldab varade üleandmine riiklikule pankade varahaldusettevõtjale.

5

(6)  Vt üksikasjalik kirjeldus esimese päästmisotsuse põhjendustes 16–22.

6

(7)  Vt üksikasjalik kirjeldus teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse põhjendustes 23–31.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

8

(9)  Komisjoni teatis riigiabieeskirjade kohaldamise kohta alates 1. augustist 2013 finantskriisi kontekstis pankade kasuks võetavate toetusmeetmete suhtes („pangandusteatis”) (ELT C 216, 30.7.2013, lk 1).

9

(10)  Konfidentsiaalne teave.

10

(11)  Näiteks kasutades teoreetilist hinda märkimisõiguseta.

11

(12)  Ümberkorraldamiskava finantsprognoosides NLB kohta ei ole arvesse võetud tagasimaksete mehhanismi mõjusid.

12

(13)  Komisjoni teatis langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (ELT C 72, 26.3.2009, lk 1).

13

(14)  Vt teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse (2. juuli 2012) põhjendused 91–104.

14

(15)  Vt teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse (2. juuli 2012) põhjendus 97.

15

(16)  Komisjoni 23. juuli 2009. aasta teatis finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

16

(17)  Vt esimese päästmisotsuse põhjendused 34–41 ja teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse põhjendused 61–66.

17

(18)  Komisjoni teatis teemal „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (nn 2008. aasta pangandusteatis) (ELT C 270, 25.10.2008, lk 8); komisjoni teatis teemal „Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu” (nn rekapitaliseerimise teatis) (ELT C 10, 15.1.2009, lk 2); langenud väärtusega varade teatis; ümberkorraldamisteatis; komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (nn 2010. aasta pikendusteatis) (ELT C 329, 7.12.2010, lk 7); ning komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2012 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate toetusmeetmete suhtes (nn 2011. aasta pikendusteatis) (ELT C 356, 6.12.2011, lk 7).

18

(19)  Vt nt SA.32261 (11/N) NLB rekapitaliseerimine; SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) NLB teine rekapitaliseerimine; SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) NLB restruktureerimine; SA.35709 NKBMi rekapitaliseerimine (ELT C 162, 7.6.2013, lk 5).

19

(20)  Nagu on sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 26.

20

(21)  Vt esimese päästmisotsuse põhjendused 50–63 ning teise päästmis- ja uurimismenetluse algatamisotsuse põhjendused 73–88.

21

(22)  Teised otsused puudutavad sarnaseid kohustusi: vt üksnes inglise keeles avaldatud komisjoni otsuse „Restructuring of the Royal Bank of Scotland following its recapitalisation by the state and participation to the Asset Protection Scheme” (K(2009) 10112 (lõplik)) (ELT C 119, 7.5.2010, lk 1) põhjendus 218 ning üksnes inglise keeles avaldatud komisjoni otsuse „Restructuring of Lloyds Banking Group” (K(2009) 9087 (lõplik)) (ELT C 46, 24.2.2010, lk 2) põhjendus 165.

22

(23)  Riskiga kaalutud varad 2012. aasta detsembri seisuga.

23

---

LISA

KOHUSTUSED EUROOPA KOMISJONI SUHTES

Sloveenia Vabariik (edaspidi „Sloveenia”) tagab, et NLB d.d. ja tema filiaalid („NLB”) rakendavad 7. jaanuaril 2013 esitatud ning 25. veebruaril 2013 ning novembris ja detsembris 2013 muudetud ümberkorraldamiskava. Sellega seoses kohustub Sloveenia rakendama eeskätt neid meetmeid ja saavutama neid eesmärke, mida on edaspidi loetletud (edaspidi „kohustused”) ja mis on kõnealuse ümberkorraldamiskava lahutamatud osad.

Kohustused jõustuvad kuupäeval, millal Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) võtab ümberkorraldamiskava kohta vastu heakskiitva otsuse.

Ümberkorraldamisperiood lõpeb 31. detsembril 2017. Kohustused kehtivad kogu ümberkorraldamisperioodi vältel, v.a juhul, kui individuaalse kohustuse kohta on teisiti sätestatud.

| (1) | [bilansi vähendamine] Ümberkorraldamiskava kohaselt vähendab NLB oma kontserni bilanssi ligikaudu 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017, sealjuures bilansi üldisi tingimusi ja bilansi jaoks asjakohast õiguskeskkonda peaaegu muutmata. |
| --- | --- |

(1)

[bilansi vähendamine] Ümberkorraldamiskava kohaselt vähendab NLB oma kontserni bilanssi ligikaudu 17,9 miljardilt eurolt 2010. aastal [10–20] miljardi euroni 31. detsembriks 2017, sealjuures bilansi üldisi tingimusi ja bilansi jaoks asjakohast õiguskeskkonda peaaegu muutmata.

| (2) | [kulude vähendamine] NLB tegevuskulud kontserni tasandil olid 2012. aastal 368 miljonit eurot. NLB vähendab oma kontserni tasandi tegevuskulusid (v.a ühekordsed erakorraliselt kantud kulud, mis ei kordu, nt ümberkorraldamiskulud), et saavutada kulude ja tulude suhtarv, mis jääb alla 55 %, ehk juhul, kui kulude ja tulude suhtarv on üle [50–60] %, siis [300–350] miljoni euroni 2014. aasta lõpuks, [300–350] miljoni euroni 2015. aasta lõpuks, [250–300] miljoni euroni 2016. aasta lõpuks ning [250–300] miljoni euroni 2017. aasta lõpuks.
  Kui aastane inflatsioon aastatel 2013–2017 ületab 2,5 %, siis tuleb tegevuskulude eesmärke kohandada, võttes arvesse ümberkorraldamiskavas prognoositud inflatsioonimäära ja antud aasta tegeliku inflatsiooni vahelist erinevust. |
| --- | --- |

(2)

[kulude vähendamine] NLB tegevuskulud kontserni tasandil olid 2012. aastal 368 miljonit eurot. NLB vähendab oma kontserni tasandi tegevuskulusid (v.a ühekordsed erakorraliselt kantud kulud, mis ei kordu, nt ümberkorraldamiskulud), et saavutada kulude ja tulude suhtarv, mis jääb alla 55 %, ehk juhul, kui kulude ja tulude suhtarv on üle [50–60] %, siis [300–350] miljoni euroni 2014. aasta lõpuks, [300–350] miljoni euroni 2015. aasta lõpuks, [250–300] miljoni euroni 2016. aasta lõpuks ning [250–300] miljoni euroni 2017. aasta lõpuks.

Kui aastane inflatsioon aastatel 2013–2017 ületab 2,5 %, siis tuleb tegevuskulude eesmärke kohandada, võttes arvesse ümberkorraldamiskavas prognoositud inflatsioonimäära ja antud aasta tegeliku inflatsiooni vahelist erinevust.

| (3) | [osaluse müük] NLB-l on muu hulgas osalus järgmistes ettevõtetes:






  — | [---] |
| --- | --- | --- |

(3)

[osaluse müük] NLB-l on muu hulgas osalus järgmistes ettevõtetes:

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustas loovutamisele kuuluv osalus raamatupidamisliku koguvara suurusega [100–150] miljonit eurot.

| (3.1) | Eelnimetatud osalus müüakse või selle müügi eest hoolitsetakse sel määral, et 31. detsembriks 2015 vähendatakse osaluse väärtust vähemalt [40–50] % võrra (st vähemalt [70–80] miljoni euroni) ja 31. detsembriks 2016 vähemalt [80–90] % võrra (st vähemalt [20–30] miljoni euroni). |
| --- | --- |

(3.1)

Eelnimetatud osalus müüakse või selle müügi eest hoolitsetakse sel määral, et 31. detsembriks 2015 vähendatakse osaluse väärtust vähemalt [40–50] % võrra (st vähemalt [70–80] miljoni euroni) ja 31. detsembriks 2016 vähemalt [80–90] % võrra (st vähemalt [20–30] miljoni euroni).

| (3.2) | Osaluse müük loetakse lõpetatuks, kui NLB on kõnealuse osaluse suhtes sõlminud siduva müügi- ja ostulepingu ühe või enama ostjaga, kes on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud. |
| --- | --- |

(3.2)

Osaluse müük loetakse lõpetatuks, kui NLB on kõnealuse osaluse suhtes sõlminud siduva müügi- ja ostulepingu ühe või enama ostjaga, kes on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud.

| (3.3) | Kui NLB ei täida 2015. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, tuleb viivitamatult võtta parandusmeetmeid ja teavitada komisjoni. |
| --- | --- |

(3.3)

Kui NLB ei täida 2015. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, tuleb viivitamatult võtta parandusmeetmeid ja teavitada komisjoni.

| (3.4) | Kui NLB ei täida 2016. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalus või selle jääk. |
| --- | --- |

(3.4)

Kui NLB ei täida 2016. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalus või selle jääk.

| (3.5) | Igal juhul müüakse osalus viisil, mis on kooskõlas võetud kohustustega. |
| --- | --- |

(3.5)

Igal juhul müüakse osalus viisil, mis on kooskõlas võetud kohustustega.

| (4) | [põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtete loovutamine] NLB d.d.-l on osalus ka järgmistes põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtetes:






  — | [---] |
| --- | --- | --- |

(4)

[põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtete loovutamine] NLB d.d.-l on osalus ka järgmistes põhitegevusega mitteseotud tütarettevõtetes:

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

31. detsembri 2012. aasta seisuga moodustas osalus põhitegevusega mitteseotud ettevõtetes raamatupidamisliku koguvara suurusega [950–1 000] miljonit eurot.

| (4.1) | Eelnimetatud osalus loovutatakse (st müüakse, likvideeritakse või ettevõtte tegevus lõpetatakse) või selle loovutamise eest hoolitsetakse sel määral, et 31. detsembriks 2015 vähendatakse osaluse väärtust vähemalt [40–50] % võrra (st vähemalt [550–600] miljoni euroni) ja 31. detsembriks 2016 vähemalt [80–90] % võrra (st vähemalt [150–200] miljoni euroni). |
| --- | --- |

(4.1)

Eelnimetatud osalus loovutatakse (st müüakse, likvideeritakse või ettevõtte tegevus lõpetatakse) või selle loovutamise eest hoolitsetakse sel määral, et 31. detsembriks 2015 vähendatakse osaluse väärtust vähemalt [40–50] % võrra (st vähemalt [550–600] miljoni euroni) ja 31. detsembriks 2016 vähemalt [80–90] % võrra (st vähemalt [150–200] miljoni euroni).

| (4.2) | Osaluse loovutamine loetakse lõpetatuks, kui vastav ettevõte on likvideeritud või selle tegevus lõpetatud või kui NLB d.d. on kõnealuse osaluse suhtes sõlminud siduva müügi- ja ostulepingu ühe või enama ostjaga, kes on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud. |
| --- | --- |

(4.2)

Osaluse loovutamine loetakse lõpetatuks, kui vastav ettevõte on likvideeritud või selle tegevus lõpetatud või kui NLB d.d. on kõnealuse osaluse suhtes sõlminud siduva müügi- ja ostulepingu ühe või enama ostjaga, kes on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud.

| (4.3) | Punktis i) kehtestatud tähtpäevadeks nt teiste aktsionäridega pooleliolevate kohtuasjade või vaidluste tõttu loovutamata osalusega ettevõtete äritegevus lõpetatakse vastavalt nende äritegevuse kestusele ja iseloomule. Ühtegi uut tehingut ei sõlmita (v.a olemasolevate kohustuste sunnitud pikendamine). Sellisel juhul peetakse antud loovutamist lõpetatuks, kui antud osaluse koguvara on vähendatud 10 %ni osaluse koguvarast 31. detsembri 2012. aasta seisuga või kui algatatud on seadusjärgne ametlik likvideerimisprotsess või kui asjaomaste tütarettevõtete kapitalinõuded kokku ei ületa konsolideeritud tasemel 5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(4.3)

Punktis i) kehtestatud tähtpäevadeks nt teiste aktsionäridega pooleliolevate kohtuasjade või vaidluste tõttu loovutamata osalusega ettevõtete äritegevus lõpetatakse vastavalt nende äritegevuse kestusele ja iseloomule. Ühtegi uut tehingut ei sõlmita (v.a olemasolevate kohustuste sunnitud pikendamine). Sellisel juhul peetakse antud loovutamist lõpetatuks, kui antud osaluse koguvara on vähendatud 10 %ni osaluse koguvarast 31. detsembri 2012. aasta seisuga või kui algatatud on seadusjärgne ametlik likvideerimisprotsess või kui asjaomaste tütarettevõtete kapitalinõuded kokku ei ületa konsolideeritud tasemel 5 miljonit eurot.

| (4.4) | Kui NLB ei täida 2015. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, tuleb viivitamatult võtta parandusmeetmeid ja teavitada komisjoni. |
| --- | --- |

(4.4)

Kui NLB ei täida 2015. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, tuleb viivitamatult võtta parandusmeetmeid ja teavitada komisjoni.

| (4.5) | Kui NLB ei täida 2016. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalused (või nende jääk) ühele või enamale ostjale, kes vastab punktis 4.2 kehtestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4.5)

Kui NLB ei täida 2016. aastaks seatud varade vähendamise eesmärki, annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalused (või nende jääk) ühele või enamale ostjale, kes vastab punktis 4.2 kehtestatud nõuetele.

| (4.6) | Igal juhul loovutatakse osalus viisil, mis on kooskõlas võetud kohustustega. |
| --- | --- |

(4.6)

Igal juhul loovutatakse osalus viisil, mis on kooskõlas võetud kohustustega.

| (5) | [ühisettevõttes osaluse müük] NLB d.d. müüb [---] (kuupäevaks) kogu osaluse järgmistes ettevõtetes:






  — | [---] |
| --- | --- | --- |

(5)

[ühisettevõttes osaluse müük] NLB d.d. müüb [---] (kuupäevaks) kogu osaluse järgmistes ettevõtetes:

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| (5.1) | Eelnimetatud ühisettevõtetes osaluse müük loetakse lõpetatuks, kui i) NLB on sõlminud antud osaluse suhtes siduva lepingu ühe või mitme ostjaga, kes on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud; ii) osalust ühisettevõtetes on vähendatud [---] %ni. |
| --- | --- |

(5.1)

Eelnimetatud ühisettevõtetes osaluse müük loetakse lõpetatuks, kui i) NLB on sõlminud antud osaluse suhtes siduva lepingu ühe või mitme ostjaga, kes on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud; ii) osalust ühisettevõtetes on vähendatud [---] %ni.

| (5.2) | Kui NLB ei ole sõlminud siduvaid müügi- ja ostulepinguid iga eelnimetatud osaluse suhtes ega vähendanud oma omandit [---] % võrra [---] (kuupäevaks), siis annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalused (või nende jäägi) ühele või enamale ostjale, kes vastab punktis 5.1 kehtestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(5.2)

Kui NLB ei ole sõlminud siduvaid müügi- ja ostulepinguid iga eelnimetatud osaluse suhtes ega vähendanud oma omandit [---] % võrra [---] (kuupäevaks), siis annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalused (või nende jäägi) ühele või enamale ostjale, kes vastab punktis 5.1 kehtestatud nõuetele.

| (5.3) | Igal juhul müüakse osalused viisil, mis on kooskõlas võetud kohustustega. |
| --- | --- |

(5.3)

Igal juhul müüakse osalused viisil, mis on kooskõlas võetud kohustustega.

| (6) | [pankades osaluse müük] NLB d.d. müüb oma osaluse [---]-s [---] (kuupäevaks). Osaluse müük loetakse lõpetatuks, kui NLB on kõnealuse osaluse suhtes sõlminud siduva müügi- ja ostulepingu ühe või enama ostjaga, kes vastab järgmistele nõuetele: i) ostja on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud, ii) ostjal on rahalised vahendid, asjatundlikkus ja huvi, millega arendada ja kujundada loovutatavat äriüksust ja/või ettevõtteid elujõulisena ning aktiivse konkurendina, iii) ostja ei tekita esmapilgul konkurentsiprobleeme ega ka ohtu, et ta viivitab kohustuste täitmisega, ning ostjalt oodatakse eelkõige, et ta hangib pädevalt reguleerivalt asutuselt kõik loovutatava äriüksuse omandamiseks nõutavad dokumendid. Kui NLB d.d. ei ole sõlminud siduvaid müügi- ja ostulepinguid osaluste suhtes [---]-s [---] (kuupäevaks), siis annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalused (või nende jäägi) ühele või enamale ostjale, kes vastab punktis 6 kehtestatud nõuetele, ja teha seda hinnaga, millel ei ole alampiiri. |
| --- | --- |

(6)

[pankades osaluse müük] NLB d.d. müüb oma osaluse [---]-s [---] (kuupäevaks). Osaluse müük loetakse lõpetatuks, kui NLB on kõnealuse osaluse suhtes sõlminud siduva müügi- ja ostulepingu ühe või enama ostjaga, kes vastab järgmistele nõuetele: i) ostja on sõltumatu ja ei ole NLB-ga seotud, ii) ostjal on rahalised vahendid, asjatundlikkus ja huvi, millega arendada ja kujundada loovutatavat äriüksust ja/või ettevõtteid elujõulisena ning aktiivse konkurendina, iii) ostja ei tekita esmapilgul konkurentsiprobleeme ega ka ohtu, et ta viivitab kohustuste täitmisega, ning ostjalt oodatakse eelkõige, et ta hangib pädevalt reguleerivalt asutuselt kõik loovutatava äriüksuse omandamiseks nõutavad dokumendid. Kui NLB d.d. ei ole sõlminud siduvaid müügi- ja ostulepinguid osaluste suhtes [---]-s [---] (kuupäevaks), siis annab NLB d.d. (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa [---] (kuupäevaks) eelnimetatud osalused (või nende jäägi) ühele või enamale ostjale, kes vastab punktis 6 kehtestatud nõuetele, ja teha seda hinnaga, millel ei ole alampiiri.

| (6.1) | NLB d.d. loovutab täielikult ka oma osaluse [---]-s [---] (kuupäevaks). Kui NLB d.d. osalus [---]-s ei ole täielikult loovutatud [---] (kuupäevaks), siis teeb NLB d.d. omal algatusel ettepaneku mis tahes meetmeks, otsuseks või aktsionäride otsuseks, toetab seda täielikult, hääletab selle poolt ja viib ellu, mis on vajalik selleks, et sulgeda [---] alates [---] kuni selle laenuportfelli kustutamiseni (kõige rohkem 3 aastat). Igal juhul teeb NLB d.d. omal algatusel ettepaneku mis tahes meetmeks, otsuseks või aktsionäride otsuseks, toetab seda meedet või otsust täielikult, hääletab selle poolt ja viib ellu, mis on vajalik selleks, et [---] hoiduks mis tahes uue laenu väljastamisest [---]. |
| --- | --- |

(6.1)

NLB d.d. loovutab täielikult ka oma osaluse [---]-s [---] (kuupäevaks). Kui NLB d.d. osalus [---]-s ei ole täielikult loovutatud [---] (kuupäevaks), siis teeb NLB d.d. omal algatusel ettepaneku mis tahes meetmeks, otsuseks või aktsionäride otsuseks, toetab seda täielikult, hääletab selle poolt ja viib ellu, mis on vajalik selleks, et sulgeda [---] alates [---] kuni selle laenuportfelli kustutamiseni (kõige rohkem 3 aastat). Igal juhul teeb NLB d.d. omal algatusel ettepaneku mis tahes meetmeks, otsuseks või aktsionäride otsuseks, toetab seda meedet või otsust täielikult, hääletab selle poolt ja viib ellu, mis on vajalik selleks, et [---] hoiduks mis tahes uue laenu väljastamisest [---].

| (7) | [laenutegevuse vähendamine ja [---] sulgemine] NLB d.d. vähendab oma turuosa järgmisel viisil:






  a) | [---] sulgemine [---] (kuupäevaks); |
| --- | --- | --- |

(7)

[laenutegevuse vähendamine ja [---] sulgemine] NLB d.d. vähendab oma turuosa järgmisel viisil:

a)

[---] sulgemine [---] (kuupäevaks);

| b) | laenutegevuse vähendamine Sloveenias:






  b.1) | finantsettevõtted [SIC koodid 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; selle portfelli riskiga kaalutud varade suurus oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga [500–550] miljonit eurot. NLB d.d. tagab, et selle portfelli riskiga kaalutud varasid vähendatakse järgmise ajakava kohaselt:










  2013. aasta lõpp | 2014. aasta lõpp | 2015. aasta lõpp | 2016. aasta lõpp | 2017. a keskpaik | 2017. aasta lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [---] | [---] | [---] | [---] | [---] | [---] |

b)

laenutegevuse vähendamine Sloveenias:

b.1)

finantsettevõtted [SIC koodid 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; selle portfelli riskiga kaalutud varade suurus oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga [500–550] miljonit eurot. NLB d.d. tagab, et selle portfelli riskiga kaalutud varasid vähendatakse järgmise ajakava kohaselt:

2013. aasta lõpp

2014. aasta lõpp

2015. aasta lõpp

2016. aasta lõpp

2017. a keskpaik

2017. aasta lõpp

[---]

[---]

[---]

[---]

[---]

[---]

| b.2) | transpordisektori ärikliendid, kelle nõue on üle 1 miljoni [SIC koodid 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; selle portfelli riskiga kaalutud varade suurus oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga [100–150] miljonit eurot. NLB d.d. tagab, et selle portfelli riskiga kaalutud varasid vähendatakse järgmise ajakava kohaselt:










  2013. aasta lõpp | 2014. aasta lõpp | 2015. aasta lõpp | 2016. aasta lõpp | 2017. aasta keskpaik | 2017. aasta lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [---] | [---] | [---] | [---] | [---] | [---] |

b.2)

transpordisektori ärikliendid, kelle nõue on üle 1 miljoni [SIC koodid 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; selle portfelli riskiga kaalutud varade suurus oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga [100–150] miljonit eurot. NLB d.d. tagab, et selle portfelli riskiga kaalutud varasid vähendatakse järgmise ajakava kohaselt:

2013. aasta lõpp

2014. aasta lõpp

2015. aasta lõpp

2016. aasta lõpp

2017. aasta keskpaik

2017. aasta lõpp

[---]

[---]

[---]

[---]

[---]

[---]

| b.3) | ehitussektori ärikliendid, kelle nõue on üle 5 miljoni [SIC koodid 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; selle portfelli riskiga kaalutud varade suurus oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga [900–950] miljonit eurot. NLB d.d. tagab, et selle portfelli riskiga kaalutud varasid vähendatakse järgmise ajakava kohaselt:










  2013. aasta lõpp | 2014. aasta lõpp | 2015. aasta lõpp | 2016. aasta lõpp | 2017. aasta keskpaik | 2017. aasta lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [---] | [---] | [---] | [---] | [---] | [---] |

b.3)

ehitussektori ärikliendid, kelle nõue on üle 5 miljoni [SIC koodid 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; selle portfelli riskiga kaalutud varade suurus oli 31. detsembri 2012. aasta seisuga [900–950] miljonit eurot. NLB d.d. tagab, et selle portfelli riskiga kaalutud varasid vähendatakse järgmise ajakava kohaselt:

2013. aasta lõpp

2014. aasta lõpp

2015. aasta lõpp

2016. aasta lõpp

2017. aasta keskpaik

2017. aasta lõpp

[---]

[---]

[---]

[---]

[---]

[---]

| (7.1) | Kui ükskõik millises neist kolmest sektorist ei täideta riskiga kaalutud varade vähendamise eesmärke rohkem kui [10–20] %, hoidub NLB d.d. asjaomases sektoris mis tahes uute laenude väljastamisest Sloveenias, kuni asjaomane riskiga kaalutud varade eesmärk on täidetud. Lisaks esitab NLB viivitamatult komisjonile hädaolukorra lahendamise plaani, mis tõendab panga suutlikkust saavutada 31. detsembriks 2017 asjaomane riskiga kaalutud varasid puudutav eesmärk või eesmärgid. |
| --- | --- |

(7.1)

Kui ükskõik millises neist kolmest sektorist ei täideta riskiga kaalutud varade vähendamise eesmärke rohkem kui [10–20] %, hoidub NLB d.d. asjaomases sektoris mis tahes uute laenude väljastamisest Sloveenias, kuni asjaomane riskiga kaalutud varade eesmärk on täidetud. Lisaks esitab NLB viivitamatult komisjonile hädaolukorra lahendamise plaani, mis tõendab panga suutlikkust saavutada 31. detsembriks 2017 asjaomane riskiga kaalutud varasid puudutav eesmärk või eesmärgid.

| (8) | [äri välisklientidega] NLB d.d. hoidub uute laenude väljastamisest äriklientidele, kes asuvad väljaspool Sloveeniat ja ei kuulu kontsernidesse, mille peakorter või lõplik makse saaja asub Sloveenias. NLB d.d. piirdub oma tegevuses selliste klientide laenulepingute korrapärase täitmise ja haldamisega. Selguse mõttes ei piirata siinkohal Sloveenia ettevõtete poolt välisriikidele suunatud kaubandus- ja eksporditegevuse rahastamist ning rahalisi tehinguid välispankadega. |
| --- | --- |

(8)

[äri välisklientidega] NLB d.d. hoidub uute laenude väljastamisest äriklientidele, kes asuvad väljaspool Sloveeniat ja ei kuulu kontsernidesse, mille peakorter või lõplik makse saaja asub Sloveenias. NLB d.d. piirdub oma tegevuses selliste klientide laenulepingute korrapärase täitmise ja haldamisega. Selguse mõttes ei piirata siinkohal Sloveenia ettevõtete poolt välisriikidele suunatud kaubandus- ja eksporditegevuse rahastamist ning rahalisi tehinguid välispankadega.

| (9) | [äriühingu üldjuhtimine] Sloveenia kohustub rakendama NLB-s ajakohastatud äriühingu üldjuhtimise struktuure vastavalt ELi kapitalinõuete direktiivile ja Sloveenia riiklikele õigusaktidele. Sellega seoses tehtavad vajalikud muudatused NLB d.d. ettevõttesisestes eeskirjades tuleb teha kolme kuu jooksul alates komisjoni otsuse vastuvõtmisest NLB ümberkorraldamiskava kohta. Eelkõige tuleb teha järgmist. |
| --- | --- |

(9)

[äriühingu üldjuhtimine] Sloveenia kohustub rakendama NLB-s ajakohastatud äriühingu üldjuhtimise struktuure vastavalt ELi kapitalinõuete direktiivile ja Sloveenia riiklikele õigusaktidele. Sellega seoses tehtavad vajalikud muudatused NLB d.d. ettevõttesisestes eeskirjades tuleb teha kolme kuu jooksul alates komisjoni otsuse vastuvõtmisest NLB ümberkorraldamiskava kohta. Eelkõige tuleb teha järgmist.

| (9.1) | Sloveenia kohustub järgima






  a) | äriühingu üldjuhtimiseeskirju vastavalt punktidele 9.2–9.9; |
| --- | --- | --- |

(9.1)

Sloveenia kohustub järgima

a)

äriühingu üldjuhtimiseeskirju vastavalt punktidele 9.2–9.9;

| b) | Sloveenia äriühinguid puudutavates, pangandusalastes/reguleerivates õigusaktides sätestatud ja finantsasutuste aktsionäridele, juhatusele ja nõukogule suunatud kohustuste raamistikku ja kategooriaid; |
| --- | --- |

b)

Sloveenia äriühinguid puudutavates, pangandusalastes/reguleerivates õigusaktides sätestatud ja finantsasutuste aktsionäridele, juhatusele ja nõukogule suunatud kohustuste raamistikku ja kategooriaid;

| c) | komisjoni suuniseid äriühingu üldjuhtimise ning suhteraamistiku kohta pankades, milles riigil on osalus. |
| --- | --- |

c)

komisjoni suuniseid äriühingu üldjuhtimise ning suhteraamistiku kohta pankades, milles riigil on osalus.

| (9.2) | NLB juhtkonnal on ainuvõim ja -kohustus hallata NLB igapäevategevust sõltumatult ja ainult panga huvides. Ei nõukogu ega aktsionäride üldkogu ega ükski sidusrühmade esindaja tohi anda juhatusele suuniseid ega teisiti sekkuda panga igapäevategevusse. |
| --- | --- |

(9.2)

NLB juhtkonnal on ainuvõim ja -kohustus hallata NLB igapäevategevust sõltumatult ja ainult panga huvides. Ei nõukogu ega aktsionäride üldkogu ega ükski sidusrühmade esindaja tohi anda juhatusele suuniseid ega teisiti sekkuda panga igapäevategevusse.

| (9.3) | Peale nõukogupoolse kontrolli- ja järelevalvetegevuse ei tohi ükski äriühing ega -üksus anda juhatusele suuniseid; eeskätt ei tohi juhatusele otseseid ega kaudseid suuniseid anda ükski aktsionär ega riik. See kehtib ka aktsionäride üldkogu kohta, kelle otsustuspädevus peab piirduma õigusaktides ja põhikirjas ette nähtud otsuste loeteluga. Lisaks peavad üksikisikud, kes kasutavad oma mõjuvõimu ettevõttes, et sundida juhatuse liikmeid toimima viisil, mis kahjustab ettevõtet või selle aktsionäre, selle kahju ettevõttele hüvitama. |
| --- | --- |

(9.3)

Peale nõukogupoolse kontrolli- ja järelevalvetegevuse ei tohi ükski äriühing ega -üksus anda juhatusele suuniseid; eeskätt ei tohi juhatusele otseseid ega kaudseid suuniseid anda ükski aktsionär ega riik. See kehtib ka aktsionäride üldkogu kohta, kelle otsustuspädevus peab piirduma õigusaktides ja põhikirjas ette nähtud otsuste loeteluga. Lisaks peavad üksikisikud, kes kasutavad oma mõjuvõimu ettevõttes, et sundida juhatuse liikmeid toimima viisil, mis kahjustab ettevõtet või selle aktsionäre, selle kahju ettevõttele hüvitama.

| (9.4) | Panga ja selle aktsionäride, eelkõige Sloveenia, omavahelisel suhtlemisel kehtib reaalturuväärtuse põhimõte. |
| --- | --- |

(9.4)

Panga ja selle aktsionäride, eelkõige Sloveenia, omavahelisel suhtlemisel kehtib reaalturuväärtuse põhimõte.

| (9.5) | Kõik nõukogu liikmed peavad läbima sobivustesti (fit and proper test), st nad peavad olema usaldusväärsed ja neil peavad olema kõik NLB äritegevuse nõuetekohaseks hindamiseks ja järelevalveks vajalikud kutseoskused. Sloveenia ei sekku nõukogu liikmete ja töötajate nimetamisse peale enda esindajate nimetamise ja ei ületa oma õigusi aktsionärina Sloveenia äriühinguõiguse kohaselt. |
| --- | --- |

(9.5)

Kõik nõukogu liikmed peavad läbima sobivustesti (fit and proper test), st nad peavad olema usaldusväärsed ja neil peavad olema kõik NLB äritegevuse nõuetekohaseks hindamiseks ja järelevalveks vajalikud kutseoskused. Sloveenia ei sekku nõukogu liikmete ja töötajate nimetamisse peale enda esindajate nimetamise ja ei ületa oma õigusi aktsionärina Sloveenia äriühinguõiguse kohaselt.

| (9.6) | Kaks kolmandikku nõukogu ja selle komiteede kohtadest ja hääletusõigusest antakse sõltumatutele ekspertidele, st isikutele, kes ei tööta praegu ega ole töötanud 24 kuud enne ametisse nimetamist Sloveenia valitsuse heaks ja kes ei ole praegu ega ka 24 kuud enne ametisse nimetamist juhtival või haldusalasel ametikohal mõnes Sloveenia poliitilises parteis. |
| --- | --- |

(9.6)

Kaks kolmandikku nõukogu ja selle komiteede kohtadest ja hääletusõigusest antakse sõltumatutele ekspertidele, st isikutele, kes ei tööta praegu ega ole töötanud 24 kuud enne ametisse nimetamist Sloveenia valitsuse heaks ja kes ei ole praegu ega ka 24 kuud enne ametisse nimetamist juhtival või haldusalasel ametikohal mõnes Sloveenia poliitilises parteis.

| (9.7) | NLB tagab tõhusa, sõltumatu ja objektiivse siseauditi. Sel eesmärgil annab siseauditi funktsiooni täitja aru ainult juhatusele ja nõukogu auditikomiteele, kus vähemalt ühel liikmel on hiljutised ja asjakohased kogemused finantsalal. Lisaks sellele pööratakse siseauditi järeldustele ja soovitustele nõuetekohast tähelepanu ja neid arutatakse auditikomitees/juhatuses, millele järgneb asjakohase tegevuskava väljatöötamine tuvastatud probleemide lahendamiseks. Otsus siseauditi leidude põhjal mitte tegutseda peab olema hästi põhjendatud ja sellest tuleb nõudmisel aru anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule. |
| --- | --- |

(9.7)

NLB tagab tõhusa, sõltumatu ja objektiivse siseauditi. Sel eesmärgil annab siseauditi funktsiooni täitja aru ainult juhatusele ja nõukogu auditikomiteele, kus vähemalt ühel liikmel on hiljutised ja asjakohased kogemused finantsalal. Lisaks sellele pööratakse siseauditi järeldustele ja soovitustele nõuetekohast tähelepanu ja neid arutatakse auditikomitees/juhatuses, millele järgneb asjakohase tegevuskava väljatöötamine tuvastatud probleemide lahendamiseks. Otsus siseauditi leidude põhjal mitte tegutseda peab olema hästi põhjendatud ja sellest tuleb nõudmisel aru anda järelevalve eest vastutavale usaldusisikule.

| (9.8) | NLB järgib kavandatud meetmete rakendamisel mõistlikku ettevõtluspoliitikat, mis on suunatud säästlikkusele. NLB vaatab veel kord läbi oma ettevõttesisesed stiimulikavad ja tasustamispoliitika ning astub samme tagamaks, et need ei soodusta ebamõistlikku riskide võtmist, on suunatud pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele ning on läbipaistvad. Panga juhatuse või nõukogu liikmetele ja juhtivtöötajatele makstavate töötasude puhul tuleb eriti arvesse võtta konkreetse isiku panust panga majanduslikku olukorda ja vajadust turule suunatud palgatasemete järele, et oleks võimalik palgata sobilikke töötajaid, kes suudavad tagada äritegevuse jätkusuutliku arengu. NLB tasustamispoliitika ja -tavad peavad olema vastavuses Euroopa Pangandusjärelevalve suunistega tasustamismeetmete ja -tavade kohta, mis avaldati 10. detsembril 2010. Aastase muutuvtasu ülemmäärad on järgmised:






  a) | juhatus: viis kuupalka; |
| --- | --- | --- |

(9.8)

NLB järgib kavandatud meetmete rakendamisel mõistlikku ettevõtluspoliitikat, mis on suunatud säästlikkusele. NLB vaatab veel kord läbi oma ettevõttesisesed stiimulikavad ja tasustamispoliitika ning astub samme tagamaks, et need ei soodusta ebamõistlikku riskide võtmist, on suunatud pikaajaliste ja jätkusuutlike eesmärkide saavutamisele ning on läbipaistvad. Panga juhatuse või nõukogu liikmetele ja juhtivtöötajatele makstavate töötasude puhul tuleb eriti arvesse võtta konkreetse isiku panust panga majanduslikku olukorda ja vajadust turule suunatud palgatasemete järele, et oleks võimalik palgata sobilikke töötajaid, kes suudavad tagada äritegevuse jätkusuutliku arengu. NLB tasustamispoliitika ja -tavad peavad olema vastavuses Euroopa Pangandusjärelevalve suunistega tasustamismeetmete ja -tavade kohta, mis avaldati 10. detsembril 2010. Aastase muutuvtasu ülemmäärad on järgmised:

a)

juhatus: viis kuupalka;

| b) | front office'i funktsioonis eritööd tegevad töötajad: (4) viis kuupalka; |
| --- | --- |

b)

front office'i funktsioonis eritööd tegevad töötajad: (4) viis kuupalka;

| c) | teistes funktsioonides eritööd tegevad töötajad: kolm kuupalka. |
| --- | --- |

c)

teistes funktsioonides eritööd tegevad töötajad: kolm kuupalka.

Vähemalt 50 % muutuvtasude maksetest lükatakse kolmeks aastaks edasi.

| (9.9) | Olenemata punktis 9.8 kehtestatud kohustusest seatakse iga juhatuse või nõukogu liikme ja töötaja töötasude kogusumma ülempiir igal juhul kogu ümberkorraldamisperioodiks sobivale tasemele. Iga sellise isiku töötasude kogusumma ei tohi ületada 15 keskmist töötasu Sloveenias ega NLB d.d. töötajate kümmet keskmist töötasu. Eeltoodud piirangud kehtivad kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(9.9)

Olenemata punktis 9.8 kehtestatud kohustusest seatakse iga juhatuse või nõukogu liikme ja töötaja töötasude kogusumma ülempiir igal juhul kogu ümberkorraldamisperioodiks sobivale tasemele. Iga sellise isiku töötasude kogusumma ei tohi ületada 15 keskmist töötasu Sloveenias ega NLB d.d. töötajate kümmet keskmist töötasu. Eeltoodud piirangud kehtivad kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni.

| (9.9.1) | Pärast järelevalve eest vastutava usaldusisiku teavitamist võib NLB olla sunnitud kohandama aastase töötasu ülempiiri vastavalt inflatsioonile Sloveenias. |
| --- | --- |

(9.9.1)

Pärast järelevalve eest vastutava usaldusisiku teavitamist võib NLB olla sunnitud kohandama aastase töötasu ülempiiri vastavalt inflatsioonile Sloveenias.

| (9.9.2) | Niivõrd kui see on õiguslikult võimalik, tasustab NLB oma organite ja komiteede liikmeid, oma töötajaid ja olulisi vahendajaid järgmiste põhimõtete kohaselt:






  b.1) | asjaomase isiku panus NLB majanduslikku olukorda, eeskätt eelmise äripoliitika ja riskijuhtimise kontekstis; |
| --- | --- | --- |

(9.9.2)

Niivõrd kui see on õiguslikult võimalik, tasustab NLB oma organite ja komiteede liikmeid, oma töötajaid ja olulisi vahendajaid järgmiste põhimõtete kohaselt:

b.1)

asjaomase isiku panus NLB majanduslikku olukorda, eeskätt eelmise äripoliitika ja riskijuhtimise kontekstis;

| b.2) | vajadus turule suunatud palga järele, et oleks võimalik palgata sobilikke töötajaid, kes suudavad tagada jätkusuutliku arengu. |
| --- | --- |

b.2)

vajadus turule suunatud palga järele, et oleks võimalik palgata sobilikke töötajaid, kes suudavad tagada jätkusuutliku arengu.

| (9.10) | Sloveenia tagab, et iga riigi omandis olev pank jääb eraldiseisvaks ja iseseisva otsustamisõigusega majanduslikuks üksuseks Euroopa Komisjoni ühinemismääruse ja pädevusteatise tähenduses. Ennekõike tagab Sloveenia, et






  a) | valitsusasutustele antud mis tahes konfidentsiaalset, kaubanduslikult tundlikku või isiklikku teavet, millel on vastav märge, käideldakse vastavalt ning ei edastata teistele pankadele ja ettevõtetele, milles riigil on osalus; |
| --- | --- | --- |

(9.10)

Sloveenia tagab, et iga riigi omandis olev pank jääb eraldiseisvaks ja iseseisva otsustamisõigusega majanduslikuks üksuseks Euroopa Komisjoni ühinemismääruse ja pädevusteatise tähenduses. Ennekõike tagab Sloveenia, et

a)

valitsusasutustele antud mis tahes konfidentsiaalset, kaubanduslikult tundlikku või isiklikku teavet, millel on vastav märge, käideldakse vastavalt ning ei edastata teistele pankadele ja ettevõtetele, milles riigil on osalus;

| b) | valitsus säilitab ja haldab oma osalust pangas eraldi oma huvide haldamisest teistes riigi osalusega pankades; |
| --- | --- |

b)

valitsus säilitab ja haldab oma osalust pangas eraldi oma huvide haldamisest teistes riigi osalusega pankades;

| c) | mis tahes riigipoolne õiguste kasutamine ning riigi huvide haldamine mis tahes pankades peaks toimuma kaubanduslikul alusel ega tohi takistada, piirata, moonutada ega märkimisväärselt vähendada ega tõkestada tõhusat konkurentsi. Riigi osaluse loovutamine peab olema läbipaistev, avatud ja konkurentsivõimeline protsess. |
| --- | --- |

c)

mis tahes riigipoolne õiguste kasutamine ning riigi huvide haldamine mis tahes pankades peaks toimuma kaubanduslikul alusel ega tohi takistada, piirata, moonutada ega märkimisväärselt vähendada ega tõkestada tõhusat konkurentsi. Riigi osaluse loovutamine peab olema läbipaistev, avatud ja konkurentsivõimeline protsess.

| (10) | [riskijuhtimine ja laenupoliitika] NLB vaatab läbi oma riskijuhtimisprotsessi ning NLB d.d. ja selle põhilised pangafiliaalid (5) teevad eeskätt järgmist: |
| --- | --- |

(10)

[riskijuhtimine ja laenupoliitika] NLB vaatab läbi oma riskijuhtimisprotsessi ning NLB d.d. ja selle põhilised pangafiliaalid (5) teevad eeskätt järgmist:

| (10.1) | hinnastavad iga laenu (arvestades uue laenuna iga uut tehingut, mis ei ole seotud olemasolevate tehingutega), kasutades sobivat pangasisest hinnastamisvahendit (nagu praegu kasutatav „Kreditni Kalkulator” ja selle tulevane versioon) või (jaemüügi massituru ja VKEde (6) nõuete puhul) sobivaid pangasisese hinnastamise suuniseid. Uute laenude hinnastamist loetakse piisavaks, kui uus laen aitab saavutada igalt laenult või igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe vähemalt [---] % 2014. aastal, [---] % 2015. aastal, [---] % 2016. aastal ja [---] % 2017. aastal. Kliendisuhte omakapitali investeeringute tulususe arvutamisel võib kaasata intressitulu, lõivud ja muud sama kliendiga seotud ühendtooted. Omakapitali investeeringute tulususe arvutamine kliendi tasandil ja hinnastamine vastavalt omakapitali investeeringute minimaalsele tulususele tuleb läbi viia 30. juuniks 2014 individuaalselt ning 31. detsembriks 2014 kõikide põhitegevusega seotud pangafiliaalide puhul.






  a) | Selle arvutuse puhul võib arvesse võtta kõikide ühele ja samale kliendile kuuluvate laenude kauplemismahuga kaalutud hinda (alates käesoleva otsuse kuupäevast), teisi lõive või pangatehinguid, mis annavad panuse sama kliendisuhte kasumlikkusesse, nii et uus laen võib olla vähem tulus, kui seda kompenseeritakse teistest lõivudest või pangatehingutest saadud tuluga. Uute laenude laenudokumendid tõendavad enne tehingu sõlmimist arvutatud omakapitali investeeringute tulusust kas seoses konkreetsele kliendile antud laenu või muu kehtiva nõudega, kaasa arvatud lõivud või pangatehingud. Jaemüügi massituru ja VKE-dega tehtavate tehingute puhul võib selle asemel, et esitada andmed enne tehingu sõlmimist arvutatud omakapitali investeeringute tulususe kohta, esitada tõendid selle kohta, et tehing on kooskõlas pangasisese hinnastamise suunistega, ja tsentraliseeritud tõenduse, et hinnastamissuunised tagavad omakapitali investeeringute tulususe [---] % 2014. aastal, [---] % 2015. aastal, [---] % 2016. aastal ja [---] % 2017. aastal. |
| --- | --- | --- |

(10.1)

hinnastavad iga laenu (arvestades uue laenuna iga uut tehingut, mis ei ole seotud olemasolevate tehingutega), kasutades sobivat pangasisest hinnastamisvahendit (nagu praegu kasutatav „Kreditni Kalkulator” ja selle tulevane versioon) või (jaemüügi massituru ja VKEde (6) nõuete puhul) sobivaid pangasisese hinnastamise suuniseid. Uute laenude hinnastamist loetakse piisavaks, kui uus laen aitab saavutada igalt laenult või igalt kliendisuhtelt positiivse omakapitali investeeringute tulususe vähemalt [---] % 2014. aastal, [---] % 2015. aastal, [---] % 2016. aastal ja [---] % 2017. aastal. Kliendisuhte omakapitali investeeringute tulususe arvutamisel võib kaasata intressitulu, lõivud ja muud sama kliendiga seotud ühendtooted. Omakapitali investeeringute tulususe arvutamine kliendi tasandil ja hinnastamine vastavalt omakapitali investeeringute minimaalsele tulususele tuleb läbi viia 30. juuniks 2014 individuaalselt ning 31. detsembriks 2014 kõikide põhitegevusega seotud pangafiliaalide puhul.

a)

Selle arvutuse puhul võib arvesse võtta kõikide ühele ja samale kliendile kuuluvate laenude kauplemismahuga kaalutud hinda (alates käesoleva otsuse kuupäevast), teisi lõive või pangatehinguid, mis annavad panuse sama kliendisuhte kasumlikkusesse, nii et uus laen võib olla vähem tulus, kui seda kompenseeritakse teistest lõivudest või pangatehingutest saadud tuluga. Uute laenude laenudokumendid tõendavad enne tehingu sõlmimist arvutatud omakapitali investeeringute tulusust kas seoses konkreetsele kliendile antud laenu või muu kehtiva nõudega, kaasa arvatud lõivud või pangatehingud. Jaemüügi massituru ja VKE-dega tehtavate tehingute puhul võib selle asemel, et esitada andmed enne tehingu sõlmimist arvutatud omakapitali investeeringute tulususe kohta, esitada tõendid selle kohta, et tehing on kooskõlas pangasisese hinnastamise suunistega, ja tsentraliseeritud tõenduse, et hinnastamissuunised tagavad omakapitali investeeringute tulususe [---] % 2014. aastal, [---] % 2015. aastal, [---] % 2016. aastal ja [---] % 2017. aastal.

| b) | Mis tahes kõrvalekalle hinnastamisest, mille tulemus on madalam hind, tuleb dokumenteerida. Dokumentatsioon peab sisaldama kõrvalekalde kokkuvõtlikku ärilist põhjendust ja see tuleb esitada järelevalve eest vastutavale usaldusisikule. Kõrvalekallete üldarv ei tohi ületada punktis 10.6 määratletut. |
| --- | --- |

b)

Mis tahes kõrvalekalle hinnastamisest, mille tulemus on madalam hind, tuleb dokumenteerida. Dokumentatsioon peab sisaldama kõrvalekalde kokkuvõtlikku ärilist põhjendust ja see tuleb esitada järelevalve eest vastutavale usaldusisikule. Kõrvalekallete üldarv ei tohi ületada punktis 10.6 määratletut.

| c) | Laenutehingud, mis ei kuulu selle hinnastamispoliitika alla: tehingud seotud pooltega (st kontserni liikmete ja töötajatega), ümberkorraldamise juhtumid (D-, E- ja C-klientidega, kui makseviivitus on enam kui 90 päeva) ja kõik tehingud rahaturul; |
| --- | --- |

c)

Laenutehingud, mis ei kuulu selle hinnastamispoliitika alla: tehingud seotud pooltega (st kontserni liikmete ja töötajatega), ümberkorraldamise juhtumid (D-, E- ja C-klientidega, kui makseviivitus on enam kui 90 päeva) ja kõik tehingud rahaturul;

| (10.2) | kohandavad krediidireitingu andmise protsessi nii, et finantsaruannete analüüsi ja krediidihindamise tulemusi vähemalt selliste finantsvõimenduse ja tulemuslikkuse näitajate kohta nagu kapitalitulu, ärikasumi intressimaksete kattevara, võlg/kasum koos intresside, maksude, kulumi ja amortisatsiooniga, võlg/(võlg + omakapital) jne, võetakse arvesse enne uude krediidiriski positsiooni asumist mõne ärikliendiga. Igale kliendile, kelle suhtes NLB d.d.-l on nõue, mis ületab 1 miljonit eurot, tuleks igal aastal uuesti reiting anda; |
| --- | --- |

(10.2)

kohandavad krediidireitingu andmise protsessi nii, et finantsaruannete analüüsi ja krediidihindamise tulemusi vähemalt selliste finantsvõimenduse ja tulemuslikkuse näitajate kohta nagu kapitalitulu, ärikasumi intressimaksete kattevara, võlg/kasum koos intresside, maksude, kulumi ja amortisatsiooniga, võlg/(võlg + omakapital) jne, võetakse arvesse enne uude krediidiriski positsiooni asumist mõne ärikliendiga. Igale kliendile, kelle suhtes NLB d.d.-l on nõue, mis ületab 1 miljonit eurot, tuleks igal aastal uuesti reiting anda;

| (10.3) | dokumenteerivad kõik ümberkorraldamisotsused, st kõik uued laenutehingud viivitavate äriklientidega, mille nõue ületab 10 000 eurot, ning lisavad dokumentide hulka ka alternatiivsete lahenduste võrdluse, nagu laenutagatiste realiseerimine ja laenusuhte lõpetamine, tõendades, et valitud lahendus maksimeerib panga nüüdispuhasväärtuse. Välja arvatud siis, kui saavutatav on vähemalt [---] % suurune omakapitali investeeringute tulusus, peavad ümberkorraldamisotsused olema sellised, et pank oleks suuteline lõpetama laenusuhte vähemalt iga 12 kuu järel. Kui NLB d.d.-l ei ole ainuõigust ümberkorraldamislepinguid heaks kiita, esitada ega kinnitada või ümberkorraldamisotsuseid vastu võtta, peab ta kasutama oma õigusi vastavalt eeltoodud põhimõtetele. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tuleb korrapäraselt (vähemalt iga 6 kuu järel) esitada loetelu kõikidest hiljutistest ümberkorraldamisotsustest. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tuleb nõudmisel esitada dokumendid mis tahes ümberkorraldamisotsuse kohta; |
| --- | --- |

(10.3)

dokumenteerivad kõik ümberkorraldamisotsused, st kõik uued laenutehingud viivitavate äriklientidega, mille nõue ületab 10 000 eurot, ning lisavad dokumentide hulka ka alternatiivsete lahenduste võrdluse, nagu laenutagatiste realiseerimine ja laenusuhte lõpetamine, tõendades, et valitud lahendus maksimeerib panga nüüdispuhasväärtuse. Välja arvatud siis, kui saavutatav on vähemalt [---] % suurune omakapitali investeeringute tulusus, peavad ümberkorraldamisotsused olema sellised, et pank oleks suuteline lõpetama laenusuhte vähemalt iga 12 kuu järel. Kui NLB d.d.-l ei ole ainuõigust ümberkorraldamislepinguid heaks kiita, esitada ega kinnitada või ümberkorraldamisotsuseid vastu võtta, peab ta kasutama oma õigusi vastavalt eeltoodud põhimõtetele. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tuleb korrapäraselt (vähemalt iga 6 kuu järel) esitada loetelu kõikidest hiljutistest ümberkorraldamisotsustest. Järelevalve eest vastutavale usaldusisikule tuleb nõudmisel esitada dokumendid mis tahes ümberkorraldamisotsuse kohta;

| (10.4) | tagavad, et kõik laenuametnikud, kes kiidavad heaks laenud VKEdele ja äriklientidele, on hiljemalt 30. juuniks 2014 läbinud ettevõttesisese koolituse, kus nad tutvuvad krediidireitingute andmise protsessiga ja kindlaksmääratud hinnastamismetoodikaga; |
| --- | --- |

(10.4)

tagavad, et kõik laenuametnikud, kes kiidavad heaks laenud VKEdele ja äriklientidele, on hiljemalt 30. juuniks 2014 läbinud ettevõttesisese koolituse, kus nad tutvuvad krediidireitingute andmise protsessiga ja kindlaksmääratud hinnastamismetoodikaga;

| (10.5) | hakkavad hiljemalt 31. detsembril 2014 kliendile reitingu andmisel kasutama Sloveenia Panga poolse heakskiidu saanud täielikult sisereitingul põhinevat süsteemi; |
| --- | --- |

(10.5)

hakkavad hiljemalt 31. detsembril 2014 kliendile reitingu andmisel kasutama Sloveenia Panga poolse heakskiidu saanud täielikult sisereitingul põhinevat süsteemi;

| (10.6) | kui järelevalve eest vastutav usaldusisik avastab, et NLB ei suuda mõnd käesolevas, 10. punktis nimetatud kohustust täita, peab NLB d.d. esitama järelevalve eest vastutavale usaldusisikule paranduskava, milles näidatakse, milliseid meetmeid on võetud ja kavatsetakse võtta, et vältida kohustuse mittetäitmist järgmises kvartalis. Kava tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule esitada õigeaegselt, et viimane saaks seda käsitleda oma järgmises poolaastaaruandes komisjonile. Kui paranduskava ei anna oodatud tulemusi ega täida oodatud eesmärke, piirab NLB d.d. kaheteistkümneks kuuks — alates kohustuste mittetäitmisest teatamisele järgnenud kvartalist — uute laenude mahtu aruandlusperioodi kohta 66 %ni selle aruandlusperioodi uute laenude mahust, (7) mil võetud kohustust ei täidetud. See ei kehti punktis 10.1, 10.2 või 10.3 nimetatud kohustustest ühe mittetäitmise puhul, kui järelevalve eest vastutava usaldusisiku läbiviidud täiendava uurimise käigus tuvastatakse, et sellist rikkumist saab pidada üksikuks veaks või tegemata jätmiseks ning et puuduvad tõendid selle kohta, et tehingute maht kliendi kohta, mida selline rikkumine mõjutaks, oleks suurem kui [---] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(10.6)

kui järelevalve eest vastutav usaldusisik avastab, et NLB ei suuda mõnd käesolevas, 10. punktis nimetatud kohustust täita, peab NLB d.d. esitama järelevalve eest vastutavale usaldusisikule paranduskava, milles näidatakse, milliseid meetmeid on võetud ja kavatsetakse võtta, et vältida kohustuse mittetäitmist järgmises kvartalis. Kava tuleb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule esitada õigeaegselt, et viimane saaks seda käsitleda oma järgmises poolaastaaruandes komisjonile. Kui paranduskava ei anna oodatud tulemusi ega täida oodatud eesmärke, piirab NLB d.d. kaheteistkümneks kuuks — alates kohustuste mittetäitmisest teatamisele järgnenud kvartalist — uute laenude mahtu aruandlusperioodi kohta 66 %ni selle aruandlusperioodi uute laenude mahust, (7) mil võetud kohustust ei täidetud. See ei kehti punktis 10.1, 10.2 või 10.3 nimetatud kohustustest ühe mittetäitmise puhul, kui järelevalve eest vastutava usaldusisiku läbiviidud täiendava uurimise käigus tuvastatakse, et sellist rikkumist saab pidada üksikuks veaks või tegemata jätmiseks ning et puuduvad tõendid selle kohta, et tehingute maht kliendi kohta, mida selline rikkumine mõjutaks, oleks suurem kui [---] miljonit eurot.

| (11) | [mittediskrimineerimine] Sloveenia riigi omandis olevaid ettevõtteid ei eelistata mitte mingil juhul pankadele, mis ei ole riigi omandis (mittediskrimineerimine). NLB d.d. peaks tegema kogu ümberkorraldamisperioodi ajal kättesaadavaks aastaaruande, kus võrreldakse riigi omandis olevatele ettevõtetele ja samalaadsetele eraettevõtetele kohaldatavaid laenutingimusi. |
| --- | --- |

(11)

[mittediskrimineerimine] Sloveenia riigi omandis olevaid ettevõtteid ei eelistata mitte mingil juhul pankadele, mis ei ole riigi omandis (mittediskrimineerimine). NLB d.d. peaks tegema kogu ümberkorraldamisperioodi ajal kättesaadavaks aastaaruande, kus võrreldakse riigi omandis olevatele ettevõtetele ja samalaadsetele eraettevõtetele kohaldatavaid laenutingimusi.

| (12) | [tegevusalased kohustused] Sloveenia kohustub võtma kasutusele järgmised tegevusalased kaitsemeetmed seoses NLB ümberkorraldamisega: |
| --- | --- |

(12)

[tegevusalased kohustused] Sloveenia kohustub võtma kasutusele järgmised tegevusalased kaitsemeetmed seoses NLB ümberkorraldamisega:

| (12.1) | [reklaami ja agressiivsete kaubandusstrateegiate keeld] keelata reklaam, mis on seotud NLB-le antava riigiabiga ja riigi osalusega NLB-s (või mis tahes konkurentsieelistega, mis mingil viisil tulenevad NLB-le antavast abist või riigi osalusest NLB-s), ning takistada NLB-l kasutada mis tahes agressiivseid kaubandusstrateegiaid, mida ilma riigiabita ei kasutataks (reklaamikeeld); |
| --- | --- |

(12.1)

[reklaami ja agressiivsete kaubandusstrateegiate keeld] keelata reklaam, mis on seotud NLB-le antava riigiabiga ja riigi osalusega NLB-s (või mis tahes konkurentsieelistega, mis mingil viisil tulenevad NLB-le antavast abist või riigi osalusest NLB-s), ning takistada NLB-l kasutada mis tahes agressiivseid kaubandusstrateegiaid, mida ilma riigiabita ei kasutataks (reklaamikeeld);

| (12.2) | [kapitali tagasimaksete mehhanism ja dividendikeeld] auditeeritud aastaaruannete põhjal teeb NLB d.d. oma aktsionäridele dividendide väljamakseid järgmiste summadena:






  i) | majandusaastatel 2015 ja 2016 järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) konsolideeritud tasandil sätestatud minimaalseid kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 50 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu; |
| --- | --- | --- |

(12.2)

[kapitali tagasimaksete mehhanism ja dividendikeeld] auditeeritud aastaaruannete põhjal teeb NLB d.d. oma aktsionäridele dividendide väljamakseid järgmiste summadena:

i)

majandusaastatel 2015 ja 2016 järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) konsolideeritud tasandil sätestatud minimaalseid kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 50 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu;

| ii) | majandusaastal 2017 järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) konsolideeritud tasandil sätestatud minimaalseid kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 100 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu; |
| --- | --- |

ii)

majandusaastal 2017 järgmisest kahest summast madalama: i) Euroopa ja Sloveenia õigusaktides (sealhulgas 1. ja 2. sambas) konsolideeritud tasandil sätestatud minimaalseid kapitalinõudeid ületavast lisakapitalist 100 %, millele lisandub 100 baaspunktist koosnev kapitalipuhver või ii) vastava aasta netotulu;

| (12.2.1) | mõjutamata Sloveenia Panga pädevust NLB järelevalveorganina, peatatakse NLB põhjendatud taotlusel ja järelevalve eest vastutava usaldusisiku heakskiidul dividendide väljamaksed täielikult või osaliselt, kui leitakse, et see ohustaks panga maksevõimelisust järgnevatel aastatel; |
| --- | --- |

(12.2.1)

mõjutamata Sloveenia Panga pädevust NLB järelevalveorganina, peatatakse NLB põhjendatud taotlusel ja järelevalve eest vastutava usaldusisiku heakskiidul dividendide väljamaksed täielikult või osaliselt, kui leitakse, et see ohustaks panga maksevõimelisust järgnevatel aastatel;

| (12.2.2) | majandusaastate 2013 ja 2014 eest dividendide väljamakseid ei tehta; |
| --- | --- |

(12.2.2)

majandusaastate 2013 ja 2014 eest dividendide väljamakseid ei tehta;

| (12.2.3) | NLB d.d. tütarettevõtted on kohustatud järgima dividendikeeldu samadel tingimustel nagu NLB d.d. kohta eelpool kirjeldatud. Hoolimata dividendikeelust tohivad NLB kontserni ettevõtted teha dividendide väljamakseid oma aktsionäridele, kui NLB d.d. on otseselt või kaudselt peamine aktsionär ja kõikidele kontsernivälistele aktsionäridele kokku kuulub vastavas ettevõttes vähem kui [10–20] % aktsiatest ja hääletusõigusest. |
| --- | --- |

(12.2.3)

NLB d.d. tütarettevõtted on kohustatud järgima dividendikeeldu samadel tingimustel nagu NLB d.d. kohta eelpool kirjeldatud. Hoolimata dividendikeelust tohivad NLB kontserni ettevõtted teha dividendide väljamakseid oma aktsionäridele, kui NLB d.d. on otseselt või kaudselt peamine aktsionär ja kõikidele kontsernivälistele aktsionäridele kokku kuulub vastavas ettevõttes vähem kui [10–20] % aktsiatest ja hääletusõigusest.

| (12.3) | [kupongimaksete keeld] tagada, et NLB hoidub ümberkorraldamisperioodil kapitaliinstrumentide maksete tegemisest, v.a juhtudel, kui need maksed tulenevad õiguslikust kohustusest, ning ei kutsu ega osta neid instrumente tagasi ilma komisjoni eelneva heakskiiduta. Riigi omandis olevate kapitaliinstrumentide kupongimakseid on lubatud teha, v.a juhul, kui sellised maksed tooksid kaasa sellised kupongimaksed teistele investoritele, mis muidu ei oleks kohustuslikud. Kohustus hoiduda ümberkorraldamisperioodil kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud instrumentidele (st instrumentidele, mis on emiteeritud pärast seda, kui komisjon on ümberkorraldamiskava lõplikult heaks kiitnud), tingimusel et kõik kupongimaksed seoses selliste uute emiteeritud instrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses komisjoni ümberkorraldamisotsuse vastuvõtmisel juba olemasolevate NLB väärtpaberitega (kupongimaksete keeld); |
| --- | --- |

(12.3)

[kupongimaksete keeld] tagada, et NLB hoidub ümberkorraldamisperioodil kapitaliinstrumentide maksete tegemisest, v.a juhtudel, kui need maksed tulenevad õiguslikust kohustusest, ning ei kutsu ega osta neid instrumente tagasi ilma komisjoni eelneva heakskiiduta. Riigi omandis olevate kapitaliinstrumentide kupongimakseid on lubatud teha, v.a juhul, kui sellised maksed tooksid kaasa sellised kupongimaksed teistele investoritele, mis muidu ei oleks kohustuslikud. Kohustus hoiduda ümberkorraldamisperioodil kupongimaksetest ei kehti uutele emiteeritud instrumentidele (st instrumentidele, mis on emiteeritud pärast seda, kui komisjon on ümberkorraldamiskava lõplikult heaks kiitnud), tingimusel et kõik kupongimaksed seoses selliste uute emiteeritud instrumentidega ei kehtesta õiguslikku kohustust teha kupongimakseid seoses komisjoni ümberkorraldamisotsuse vastuvõtmisel juba olemasolevate NLB väärtpaberitega (kupongimaksete keeld);

| (12.4) | [omandamiskeeld] tagada, et NLB ei omanda mis tahes osalust üheski ettevõttes. See hõlmab nii äriühingu õiguslikus vormis olevaid ettevõtteid kui ka varade kogumit, mis moodustab äriüksuse;
  a)   erand, mis nõuab komisjoni eelnevat heakskiitu: sellest keelust hoolimata tohib NLB pärast komisjoni heakskiidu saamist omandada äriüksusi, kui see on erakorralistel asjaoludel vajalik finantsstabiilsuse taastamiseks või tõhusa konkurentsivõime tagamiseks (8);
  b)   erand, mis ei nõua komisjoni eelnevat heakskiitu: NLB tohib omandada osalust ettevõtetes, kui ostuhind on igal üksikjuhul väiksem kui 1,5 miljonit eurot (0,01 % NLB koguvarast 2012. aasta detsembri seisuga) ning NLB poolt selliste omandamiste puhul kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul makstud ostuhinnad kokku on vähem kui 3,75 miljonit eurot (0,025 % NLB koguvarast 2012. aasta detsembri seisuga);
  c)   tegevus, mille suhtes omandamiskeeld ei kehti: 1) ülevõtmised, mis leiavad aset tavapärase pangandustegevuse käigus raskustes olevatele ettevõtetele suunatud olemasolevate nõuete haldamisel; 2) likvideerimised ja ümberkorraldamised NLB kontserni raames, sealhulgas vähemusaktsionäride väljaostmine ja NLB Vita ülejäänud aktsiate väljaostmine KBC käest. |
| --- | --- |

(12.4)

[omandamiskeeld] tagada, et NLB ei omanda mis tahes osalust üheski ettevõttes. See hõlmab nii äriühingu õiguslikus vormis olevaid ettevõtteid kui ka varade kogumit, mis moodustab äriüksuse;

a)   erand, mis nõuab komisjoni eelnevat heakskiitu: sellest keelust hoolimata tohib NLB pärast komisjoni heakskiidu saamist omandada äriüksusi, kui see on erakorralistel asjaoludel vajalik finantsstabiilsuse taastamiseks või tõhusa konkurentsivõime tagamiseks (8);

b)   erand, mis ei nõua komisjoni eelnevat heakskiitu: NLB tohib omandada osalust ettevõtetes, kui ostuhind on igal üksikjuhul väiksem kui 1,5 miljonit eurot (0,01 % NLB koguvarast 2012. aasta detsembri seisuga) ning NLB poolt selliste omandamiste puhul kogu ümberkorraldamisperioodi jooksul makstud ostuhinnad kokku on vähem kui 3,75 miljonit eurot (0,025 % NLB koguvarast 2012. aasta detsembri seisuga);

c)   tegevus, mille suhtes omandamiskeeld ei kehti: 1) ülevõtmised, mis leiavad aset tavapärase pangandustegevuse käigus raskustes olevatele ettevõtetele suunatud olemasolevate nõuete haldamisel; 2) likvideerimised ja ümberkorraldamised NLB kontserni raames, sealhulgas vähemusaktsionäride väljaostmine ja NLB Vita ülejäänud aktsiate väljaostmine KBC käest.

| (13) | [kulude jagamine] Sloveenia võtab kohustuse, et enne mis tahes riigiabi andmist hinnatakse täielikult alla olemasolevate aktsionäride omakapital ja kõik tagastamata allutatud laenud. |
| --- | --- |

(13)

[kulude jagamine] Sloveenia võtab kohustuse, et enne mis tahes riigiabi andmist hinnatakse täielikult alla olemasolevate aktsionäride omakapital ja kõik tagastamata allutatud laenud.

| (14) | [riigi osaluse vähendamine ja [---]] Sloveenia vähendab oma osalust NLB d.d.-s [---] („[---]”) [---] (kuupäevaks)). Kui Sloveenia ei ole sõlminud üht või mitut siduvat müügi- ja ostulepingut oma osaluse müügiks NLB d.d.-s, mis ületab [---], [---] (kuupäevaks), annavad Sloveenia ja NLB (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa NLB d.d. osalus järgnevas [---] miinimumhinna eest, mis ei ole väiksem kui [---] bilansiline väärtus:






  — | [---] |
| --- | --- | --- |

(14)

[riigi osaluse vähendamine ja [---]] Sloveenia vähendab oma osalust NLB d.d.-s [---] („[---]”) [---] (kuupäevaks)). Kui Sloveenia ei ole sõlminud üht või mitut siduvat müügi- ja ostulepingut oma osaluse müügiks NLB d.d.-s, mis ületab [---], [---] (kuupäevaks), annavad Sloveenia ja NLB (punkti 19 kohaselt nimetatud) loovutamise eest vastutavale usaldusisikule täieliku volituse müüa NLB d.d. osalus järgnevas [---] miinimumhinna eest, mis ei ole väiksem kui [---] bilansiline väärtus:

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

| — | [---] |
| --- | --- |

—

[---]

Müügiprotsessi juhib loovutamise eest vastutav usaldusisik, kes on nimetatud vastavalt punktile 19;

| (14.1) | kui Sloveenia müüb oma osaluse NLB d.d.-s, mis ületab [---], hiljemalt [---] (kuupäevaks), siis lõpeb kõigi käesolevas dokumendis määratletud kohustuste kehtivus alates 31. detsembrist 2016, v.a kohustus piirata nõuetekohase tasemeni iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusummat vastavalt punktile 9.9, mida tuleb kohaldada ja järgida kuni 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(14.1)

kui Sloveenia müüb oma osaluse NLB d.d.-s, mis ületab [---], hiljemalt [---] (kuupäevaks), siis lõpeb kõigi käesolevas dokumendis määratletud kohustuste kehtivus alates 31. detsembrist 2016, v.a kohustus piirata nõuetekohase tasemeni iga juhatuse või nõukogu liikme ja eritööd tegeva töötaja töötasude kogusummat vastavalt punktile 9.9, mida tuleb kohaldada ja järgida kuni 31. detsembrini 2017.

| (15) | [vara üleandmine pankade varahaldusettevõtjale] Pankade varahaldusettevõtjale üle antud varade üleandmisväärtus on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus (TMV), mille on kindlaks määranud komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

(15)

[vara üleandmine pankade varahaldusettevõtjale] Pankade varahaldusettevõtjale üle antud varade üleandmisväärtus on sama suur või väiksem kui nende tegelik majanduslik väärtus (TMV), mille on kindlaks määranud komisjoni eksperdid kooskõlas riigiabi eeskirjadega.

| (16) | [tütarettevõtete rekapitaliseerimine] Välja arvatud juhul, kui kohaldatavates õigusaktides on sätestatud teisiti,






  a) | tuleb tütarettevõtete rekapitaliseerimisel kapitalisüstidega aktsiad märkida järgnevast kahest variandist madalaima hinnaga i) aktsiahinna suhtes tehtava 25 % diskontoga (mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks) vahetult enne kapitalisüsti väljakuulutamist või ii) madalaima hinnaga, millega NLB tütarettevõtete aktsionärid tütarettevõtete rekapitaliseerimisel osalevad. Lahjendusefekti võib kvantifitseerida turul üldtunnustatud meetodite abil (nt teoreetiline hind märkimisõiguseta). Noteerimata tütarettevõtete puhul määratakse aktsiate turuväärtus asjakohaste turuhinnal põhinevate meetodite (sealhulgas peer group multiplier lähenemisviisi või muude üldtunnustatud hindamismeetodite) abil; |
| --- | --- | --- |

(16)

[tütarettevõtete rekapitaliseerimine] Välja arvatud juhul, kui kohaldatavates õigusaktides on sätestatud teisiti,

a)

tuleb tütarettevõtete rekapitaliseerimisel kapitalisüstidega aktsiad märkida järgnevast kahest variandist madalaima hinnaga i) aktsiahinna suhtes tehtava 25 % diskontoga (mida on korrigeeritud lahjendusefekti arvesse võtmiseks) vahetult enne kapitalisüsti väljakuulutamist või ii) madalaima hinnaga, millega NLB tütarettevõtete aktsionärid tütarettevõtete rekapitaliseerimisel osalevad. Lahjendusefekti võib kvantifitseerida turul üldtunnustatud meetodite abil (nt teoreetiline hind märkimisõiguseta). Noteerimata tütarettevõtete puhul määratakse aktsiate turuväärtus asjakohaste turuhinnal põhinevate meetodite (sealhulgas peer group multiplier lähenemisviisi või muude üldtunnustatud hindamismeetodite) abil;

| b) | kui selline kapitalisüst toimub hübriidinstrumentide kujul, sisaldavad need instrumendid alternatiivset kupongimaksete rahuldamise mehhanismi ning sätet, millega määratakse kindlaks hübriidinstrumendi ümberarvestuskurss omakapitaliks 25 % diskontoga märkimisõiguseta teoreetilisest hinnast (mis loodi analoogselt alapunktis a sätestatud kapitalisüstide juhtumiga). |
| --- | --- |

b)

kui selline kapitalisüst toimub hübriidinstrumentide kujul, sisaldavad need instrumendid alternatiivset kupongimaksete rahuldamise mehhanismi ning sätet, millega määratakse kindlaks hübriidinstrumendi ümberarvestuskurss omakapitaliks 25 % diskontoga märkimisõiguseta teoreetilisest hinnast (mis loodi analoogselt alapunktis a sätestatud kapitalisüstide juhtumiga).

Punktis 16 sätestatu kehtib ainult juhtudel, kui NLB tütarettevõtete teistel aktsionäridel on enam kui [5–10] % aktsiatest ja nad ei osale kapitali suurendamises ega hübriidinstrumentide märkimises määral, mis oleks olemasoleva osalusega proportsionaalne.

| (17) | [aruandlus] Kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni võtab Sloveenia kohustuse saata komisjonile iga poole aasta kohta eduaruanded. Aruandes tuleb esitada kokkuvõte ümberkorraldamiskava rakendamisel tehtud edusammudest ning üksikasjalik teave aktsiakapitalis osalemise realiseerimise, tütarettevõtete likvideerimise ning riskiga kaalutud varade vähendamise kohta. Aruanne tuleb esitada iga kuue kuu järel, esimese poolaasta kohta hiljemalt iga aasta 30. novembriks ning teise poolaasta kohta iga aasta 31. maiks. |
| --- | --- |

(17)

[aruandlus] Kuni ümberkorraldamisperioodi lõpuni võtab Sloveenia kohustuse saata komisjonile iga poole aasta kohta eduaruanded. Aruandes tuleb esitada kokkuvõte ümberkorraldamiskava rakendamisel tehtud edusammudest ning üksikasjalik teave aktsiakapitalis osalemise realiseerimise, tütarettevõtete likvideerimise ning riskiga kaalutud varade vähendamise kohta. Aruanne tuleb esitada iga kuue kuu järel, esimese poolaasta kohta hiljemalt iga aasta 30. novembriks ning teise poolaasta kohta iga aasta 31. maiks.

| (18) | [järelevalve eest vastutav usaldusisik] Kõigi käesolevas loendis sätestatud kohustuste täielikku ja korrektset täitmist jälgib ja kontrollib pidevalt ja põhjalikult nõuetekohase kvalifikatsiooniga järelevalve eest vastutav usaldusisik, i) kes on NLB-st ja Sloveenia valitsusest sõltumatu; ii) kes on oma tööülesannete täitmiseks vajaliku kvalifikatsiooniga; iii) kellel ei ole huvide konflikti ja kes seda ka ei tekita. |
| --- | --- |

(18)

[järelevalve eest vastutav usaldusisik] Kõigi käesolevas loendis sätestatud kohustuste täielikku ja korrektset täitmist jälgib ja kontrollib pidevalt ja põhjalikult nõuetekohase kvalifikatsiooniga järelevalve eest vastutav usaldusisik, i) kes on NLB-st ja Sloveenia valitsusest sõltumatu; ii) kes on oma tööülesannete täitmiseks vajaliku kvalifikatsiooniga; iii) kellel ei ole huvide konflikti ja kes seda ka ei tekita.

| (18.1) | Komisjonil on kaalutlusõigus väljapakutud kandidaadid heaks kiita või tagasi lükata ning väljapakutud volitused heaks kiita mis tahes muudatustega, mida ta peab vajalikuks, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita. |
| --- | --- |

(18.1)

Komisjonil on kaalutlusõigus väljapakutud kandidaadid heaks kiita või tagasi lükata ning väljapakutud volitused heaks kiita mis tahes muudatustega, mida ta peab vajalikuks, et usaldusisik saaks oma kohustusi täita.

| (18.2) | Usaldusisik või usaldusisikud asuvad oma ülesandeid täitma, et tagada kohustuste täitmine. Komisjon võib esitada usaldusisikule mis tahes korraldusi või juhiseid, et tagada käesolevas otsuses ja kohustuste loendis nimetatud tingimuste ja kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(18.2)

Usaldusisik või usaldusisikud asuvad oma ülesandeid täitma, et tagada kohustuste täitmine. Komisjon võib esitada usaldusisikule mis tahes korraldusi või juhiseid, et tagada käesolevas otsuses ja kohustuste loendis nimetatud tingimuste ja kohustuste täitmine.

| (18.3) | Sloveenia (rahandusministeerium) võtab kohustuse tagada, et NLB d.d. teeb ise ja annab korralduse teha järelevalve eest vastutava usaldusisikuga täit koostööd ning annab ise ja annab korralduse anda kõik õigused, volitused ja teabe, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik võib mõistlikkuse piires nõuda ja vajada oma ülesannete ja kohuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(18.3)

Sloveenia (rahandusministeerium) võtab kohustuse tagada, et NLB d.d. teeb ise ja annab korralduse teha järelevalve eest vastutava usaldusisikuga täit koostööd ning annab ise ja annab korralduse anda kõik õigused, volitused ja teabe, mida järelevalve eest vastutav usaldusisik võib mõistlikkuse piires nõuda ja vajada oma ülesannete ja kohuste täitmiseks.

| (18.4) | NLB d.d. ja selle põhilised pangafiliaalid töötavad välja sisemenetluse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule esitamiseks kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et ta saaks teostada kohustuste täitmise üle järelevalvet. NLB d.d. annab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule viimase taotlusel täieliku juurdepääsu oma raamatupidamisele, protokollidele (sealhulgas juhatuse ja nõukogu koosolekute protokollidele), dokumentidele, juhatusele ja muule personalile, ruumidele, tegevuskohtadele ja tehnilisele teabele, mis on tema tööülesannete täitmiseks vajalik. NLB teeb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule kättesaadavaks vähemalt ühe kabineti panga peakontoris ning järelevalve eest vastutava isiku taotlusel on valmis temaga kohtuma. |
| --- | --- |

(18.4)

NLB d.d. ja selle põhilised pangafiliaalid töötavad välja sisemenetluse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule esitamiseks kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et ta saaks teostada kohustuste täitmise üle järelevalvet. NLB d.d. annab järelevalve eest vastutavale usaldusisikule viimase taotlusel täieliku juurdepääsu oma raamatupidamisele, protokollidele (sealhulgas juhatuse ja nõukogu koosolekute protokollidele), dokumentidele, juhatusele ja muule personalile, ruumidele, tegevuskohtadele ja tehnilisele teabele, mis on tema tööülesannete täitmiseks vajalik. NLB teeb järelevalve eest vastutavale usaldusisikule kättesaadavaks vähemalt ühe kabineti panga peakontoris ning järelevalve eest vastutava isiku taotlusel on valmis temaga kohtuma.

| (18.5) | Oma ülesannete ja kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks antakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule õigus osaleda NLB d.d. nõukogu koosolekul kooskõlas asjaomaste õigusaktidega ning küsitleda NLB d.d. juhatuse ja nõukogu liikmeid seoses võetud kohustuste täitmisega ja selleks, et






  a) | koostöös NLB sisekontrolliorganitega teostada järelevalvet NLB sisekorralduse üle. Selleks antakse usaldusisikule õigus küsitleda NLB d.d. nõukogu ning selle riski- ja auditikomiteede liikmeid. Usaldusisikule edastatakse taotlusel kõik sisekontrolliorganite aruanded. Usaldusisik peab jälgima, et i) võetud kohustustega seotud soovitusi alalistelt järelevalvajatelt või perioodilistelt kontrollijatelt/audiitoritelt järgitakse täiel määral ning et ii) rakendatakse tegevuskavad, mille eesmärk on parandada iga sisekontrolli raamistikus tuvastatud puudujääk; |
| --- | --- | --- |

(18.5)

Oma ülesannete ja kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks antakse järelevalve eest vastutavale usaldusisikule õigus osaleda NLB d.d. nõukogu koosolekul kooskõlas asjaomaste õigusaktidega ning küsitleda NLB d.d. juhatuse ja nõukogu liikmeid seoses võetud kohustuste täitmisega ja selleks, et

a)

koostöös NLB sisekontrolliorganitega teostada järelevalvet NLB sisekorralduse üle. Selleks antakse usaldusisikule õigus küsitleda NLB d.d. nõukogu ning selle riski- ja auditikomiteede liikmeid. Usaldusisikule edastatakse taotlusel kõik sisekontrolliorganite aruanded. Usaldusisik peab jälgima, et i) võetud kohustustega seotud soovitusi alalistelt järelevalvajatelt või perioodilistelt kontrollijatelt/audiitoritelt järgitakse täiel määral ning et ii) rakendatakse tegevuskavad, mille eesmärk on parandada iga sisekontrolli raamistikus tuvastatud puudujääk;

| b) | jälgida NLB d.d. ja selle pangafiliaalide äritavasid, keskendudes laenupoliitikale ja hoiustamispoliitikale. Usaldusisik võib küsitleda kõikide asjaomaste laenukomiteede liikmeid, eriti neid, kes vastutavad i) klientide krediidihindamise, ii) klientidele laenude andmise, iii) viivislaenude ja ümberkorraldatud laenude haldamise ning iv) viivislaenude ja ümberkorraldatud laenude provisjoneerimise eest; |
| --- | --- |

b)

jälgida NLB d.d. ja selle pangafiliaalide äritavasid, keskendudes laenupoliitikale ja hoiustamispoliitikale. Usaldusisik võib küsitleda kõikide asjaomaste laenukomiteede liikmeid, eriti neid, kes vastutavad i) klientide krediidihindamise, ii) klientidele laenude andmise, iii) viivislaenude ja ümberkorraldatud laenude haldamise ning iv) viivislaenude ja ümberkorraldatud laenude provisjoneerimise eest;

| c) | jälgida NLB d.d. ja selle pangafiliaalide poliitikat viivislaenude ümberkorraldamisel ja provisjoneerimisel ning küsitleda kõiki asjaomaste komiteede liikmeid, kes vastutavad viivislaenude ümberkorraldamise ja provisjoneerimise eest. Usaldusisiku taotlusel edastab NLB talle kõik nõukogule esitatud riskiaruanded või mis tahes analüüsid/aruanded, kus on hinnatud NLB krediidiriski positsiooni. Usaldusisik teostab analüüsi eelnimetatud aruannete, küsitluste ja vajaduse korral individuaalsete laenutoimikute põhjal (seda tuleks teha hoolimata pangasaladusest). Sellega seoses tuleks usaldusisikule anda õigus küsitleda vajaduse korral laenuanalüütikuid ja riskijuhte, kes olid valimisse kuuluvate juhtumitega seotud. |
| --- | --- |

c)

jälgida NLB d.d. ja selle pangafiliaalide poliitikat viivislaenude ümberkorraldamisel ja provisjoneerimisel ning küsitleda kõiki asjaomaste komiteede liikmeid, kes vastutavad viivislaenude ümberkorraldamise ja provisjoneerimise eest. Usaldusisiku taotlusel edastab NLB talle kõik nõukogule esitatud riskiaruanded või mis tahes analüüsid/aruanded, kus on hinnatud NLB krediidiriski positsiooni. Usaldusisik teostab analüüsi eelnimetatud aruannete, küsitluste ja vajaduse korral individuaalsete laenutoimikute põhjal (seda tuleks teha hoolimata pangasaladusest). Sellega seoses tuleks usaldusisikule anda õigus küsitleda vajaduse korral laenuanalüütikuid ja riskijuhte, kes olid valimisse kuuluvate juhtumitega seotud.

| (19) | [loovutamise eest vastutav usaldusisik] Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamisel kehtivad järgmised sätted:






  a) | Sloveenia peab hiljemalt üks kuu enne punktis 12 kehtestatud tähtpäeva esitama Euroopa Komisjonile heakskiitmiseks nimekirja ühe või mitme isiku nimega, keda Sloveenia pakub välja loovutamise eest vastutavaks usaldusisikuks; |
| --- | --- | --- |

(19)

[loovutamise eest vastutav usaldusisik] Loovutamise eest vastutava usaldusisiku nimetamisel kehtivad järgmised sätted:

a)

Sloveenia peab hiljemalt üks kuu enne punktis 12 kehtestatud tähtpäeva esitama Euroopa Komisjonile heakskiitmiseks nimekirja ühe või mitme isiku nimega, keda Sloveenia pakub välja loovutamise eest vastutavaks usaldusisikuks;

| b) | komisjon nimetab loovutamise eest vastutava usaldusisiku ühe nädala jooksul pärast heakskiitmist vastavalt komisjoni heakskiidetud volitustele; |
| --- | --- |

b)

komisjon nimetab loovutamise eest vastutava usaldusisiku ühe nädala jooksul pärast heakskiitmist vastavalt komisjoni heakskiidetud volitustele;

| c) | Sloveenia peab loovutamise eest vastutavale usaldusisikule andma täielikud volitused:






  i) | viia läbi riigi osaluse loovutamine NLB-s (sealhulgas vajalikud volitused, et tagada kõikide loovutamiseks vajalike dokumentide nõuetekohane koostamine); ning |
| --- | --- | --- |

c)

Sloveenia peab loovutamise eest vastutavale usaldusisikule andma täielikud volitused:

i)

viia läbi riigi osaluse loovutamine NLB-s (sealhulgas vajalikud volitused, et tagada kõikide loovutamiseks vajalike dokumentide nõuetekohane koostamine); ning

| ii) | võtta kõik meetmed ja teha kõik otsused, mida loovutamise eest vastutav usaldusisik peab vajalikuks või sobivaks, et investeeringust väljuda, sealhulgas investeeringust väljumisel abistavate nõunike nimetamine; |
| --- | --- |

ii)

võtta kõik meetmed ja teha kõik otsused, mida loovutamise eest vastutav usaldusisik peab vajalikuks või sobivaks, et investeeringust väljuda, sealhulgas investeeringust väljumisel abistavate nõunike nimetamine;

| d) | NLB d.d. ja tema filiaalid peavad tegema loovutamise eest vastutava usaldusisikuga igakülgset koostööd, andma talle igakülgset abi ja teavet, mida loovutamise eest vastutav usaldusisik võib mõistlikkuse piires nõuda oma ülesannete täitmiseks; ning |
| --- | --- |

d)

NLB d.d. ja tema filiaalid peavad tegema loovutamise eest vastutava usaldusisikuga igakülgset koostööd, andma talle igakülgset abi ja teavet, mida loovutamise eest vastutav usaldusisik võib mõistlikkuse piires nõuda oma ülesannete täitmiseks; ning

| e) | loovutamise eest vastutav usaldusisik saab NLB d.d.-lt tasu viisil, mis ei takista tema volituste sõltumatut ja tõhusat täitmist. |
| --- | --- |

e)

loovutamise eest vastutav usaldusisik saab NLB d.d.-lt tasu viisil, mis ei takista tema volituste sõltumatut ja tõhusat täitmist.

---

(1)  See määratlus puudutab ka XX.X ja XX.XX formaadis asjaomaseid koode (nt 64.200 viitab ka koodidele 64.2 ja 64.20)

(2)  Sama loogika kehtib ka finantsettevõtete puhul.

(3)  Koodide puhul kehtib sama loogika nagu finantsettevõtete ja ehitussektori puhul.

(4)  Eritööd tegevad töötajad, nagu määratletud panga tasustamispoliitika meetmetes, on lisaks juhatusele järgmised: i) ärifunktsioon — NLB d.d. front office'ites töötajad; otsese riski võtjad: teise juhtimistasandi direktorid, finantsturgude osakonnajuhatajad, filiaalide jaekontorite juhatajad, (suurettevõtete ja VKEde) ärikeskuste juhatajad; ii) ühine funktsioon — teise ja kolmanda juhtimistasandi direktorid; iii) järelevalve funktsioon — teise ja kolmanda juhtimistasandi direktorid, sisekontrollisüsteemi töötajad (siseaudit jne) ja muud sõltumatud kontrollifunktsioonid (riskijuhtimine jne), infoturbe eest vastutav vanemametnik; iv) muud töötajad, kelle brutosissetulek on suurem kui 100 000 eurot aastas.

(5)  NLB Razvojna banka, NLB Montenegrobanka, NLB Banka Tuzla, Tutunska banka, NLB Banka Priština ja NLB Bank Beograd.

(6)  Keskmise suurusega ettevõtted: ettevõtted, kelle nõue NLB kontserni suhtes on vähemalt 500 000 eurot kuni 10 miljonit eurot või kelle tulu kahel aastal järjest on 2,5 kuni 50 miljonit eurot. Väikeettevõtted: ettevõtted, kelle nõue NLB kontserni suhtes on kuni 500 000 eurot või kelle tulu kahel aastal järjest on kuni 2,5 miljonit eurot.

(7)  Uute laenude maht aruandlusperioodil — antud aruandlusperioodil sõlmitud lepingute põhised laenusummad.

(8)  Vt komisjoni teatise (finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta) punkt 41 (ELT C 195, 19.8.2009, lk 9).

---

Parandused

| 21.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 246/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 246/59

---

Nõukogu 31. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 229, 31. juuli 2014
  )

Leheküljel 1 põhjenduses 5

asendatakse

| „(5) | Samuti on asjakohane kohaldada kapitaliturgudele juurdepääsu piiranguid teatavate finantseerimisasutuste suhtes, välja arvatud Venemaal asutatud rahvusvahelise staatusega asutused, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega ja milles Venemaa on üks osanikest. Käesoleva määrusega ei ole hõlmatud muud finantsteenused nagu hoiustamine, makseteenused ja laenude andmine käesoleva määrusega hõlmatud asutustele või nende poolt, välja arvatud artiklis 5 osutatud asutused.” |
| --- | --- |

„(5)

Samuti on asjakohane kohaldada kapitaliturgudele juurdepääsu piiranguid teatavate finantseerimisasutuste suhtes, välja arvatud Venemaal asutatud rahvusvahelise staatusega asutused, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega ja milles Venemaa on üks osanikest. Käesoleva määrusega ei ole hõlmatud muud finantsteenused nagu hoiustamine, makseteenused ja laenude andmine käesoleva määrusega hõlmatud asutustele või nende poolt, välja arvatud artiklis 5 osutatud asutused.”

järgmisega:

| „(5) | Samuti on asjakohane kohaldada kapitaliturgudele juurdepääsu piiranguid teatavate finantseerimisasutuste suhtes, välja arvatud Venemaal asutatud rahvusvahelise staatusega asutused, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega ja milles Venemaa on üks osanikest. Need piirangud ei hõlma muid finantsteenuseid nagu hoiustamine, makseteenused ja laenude andmine käesoleva määrusega hõlmatud asutustele või nende poolt, välja arvatud artiklis 5 osutatud teenused.” |
| --- | --- |

„(5)

Samuti on asjakohane kohaldada kapitaliturgudele juurdepääsu piiranguid teatavate finantseerimisasutuste suhtes, välja arvatud Venemaal asutatud rahvusvahelise staatusega asutused, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega ja milles Venemaa on üks osanikest. Need piirangud ei hõlma muid finantsteenuseid nagu hoiustamine, makseteenused ja laenude andmine käesoleva määrusega hõlmatud asutustele või nende poolt, välja arvatud artiklis 5 osutatud teenused.”

Leheküljel 4 artikli 4 lõikes 4

asendatakse

„4.   Kui käesoleva artikli lõike 2 kohaselt on nõutav luba, kohaldatakse artiklit 3, eelkõige selle lõikeid 2 ja 5, mutatis mutandis.”

järgmisega:

„4.   Kui käesoleva artikli lõike 3 kohaselt on nõutav luba, kohaldatakse artiklit 3, eelkõige selle lõikeid 2 ja 5, mutatis mutandis.”

Leheküljel 4 artikli 5 punktis c

asendatakse

„... III lisas loetletud üksuse nimel või juhtimisel.”

järgmisega:

„... III lisas loetletud üksuse nimel või suunamisel.”

---