# Euroopa Liidu C 202/30.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide30. juuni 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 202

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide30. juuni 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2014/C 202/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2014/C 202/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2014/C 202/02 | Kohtuasi C-43/12: Euroopa Kohtu (suurkoda) 6. mai 2014. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu (Tühistamishagi — Direktiiv 2011/82/EL — Piiriülene teabevahetus liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta — Õigusliku aluse valik — ELTL artikli 87 lõike 2 punkt a — ELTL artikkel 91 — Direktiivi tagajärgede kehtivaks lugemine tühistamise korral) | 2 |
| 2014/C 202/03 | Kohtuasi C-347/12: Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Cour de cassation du Grand-Duché de Luxembourg’i (Luksemburg) eelotsusetaotlus) – Caisse nationale des prestations familiales versus Ulrike Wiering, Markus Wiering (Eelotsusetaotlus — Sotsiaalkindlustus — Määrus (EMÜ) nr 1408/71 — Määrus (EMÜ) nr 574/72 — Perehüvitised — Peretoetused — Lapsekasvatustoetus — Elterngeld — Kindergeld — Diferentseeritud lisahüvitise arvutamine) | 3 |
| 2014/C 202/04 | Kohtuasi C-414/12 P: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 8. mai 2014 aasta otsus – Bolloré versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Konkurents — Keelatud kokkulepped — Isekopeeruva paberi turg — Tütarettevõtja rikkumise süükspandavus emaettevõtjale — Emaettevõtja otsene osalemine rikkumises — Võrdne kohtlemine — Haldusmenetluse ja kohtumenetluse kestus — Mõistlik tähtaeg — Kaitseõigused) | 4 |
| 2014/C 202/05 | Kohtuasi C-483/12: Euroopa Kohtu (esimene koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Grondwettelijk Hof’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Pelckmans Turnhout NV versus Walter Van Gastel Balen NV jt (Eelotsusetaotlus — Euroopa Liidu põhiõiguste harta — Võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtted — Liidu õiguse kohaldamine — Liidu õiguse kohaldamisala — Puudumine — Euroopa Kohtu pädevuse puudumine) | 4 |
| 2014/C 202/06 | Kohtuasi C-591/12 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 8. mai 2014. aasta otsus – Bimbo, SA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Panrico, SA (Apellatsioonkaebus — Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Sõnamärgi BIMBO DOUGHNUTS registreerimise taotlus — Varasem Hispaania sõnamärk DOGHNUTS — Suhtelised keeldumispõhjused — Määrus (EÜ) nr 40/94 — Artikli 8 lõike 1 punkt b — Segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine — Kombineeritud sõnamärgi ühe osa iseseisev eristav tähtsus) | 5 |
| 2014/C 202/07 | Kohtuasi C-604/12: Euroopa Kohtu (neljas koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Supreme Court’i eelotsusetaotlus – Iirimaa) – H. N. versus Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irland, Attorney General (Direktiiv 2004/83/EÜ — Pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi andmise miinimumnõuded — Direktiiv 2005/85/EÜ — Pagulasseisundi andmise või äravõtmise menetlusega seotud miinimumnõuded liikmesriikides — Siseriiklikud menetlusnormid, mille kohaselt vaadatakse täiendava kaitse taotlus läbi ainult tingimusel, et eelnevalt on jäetud rahuldamata pagulasseisundi saamise taotlus — Lubatavus — Liikmesriikide menetlusautonoomia — Tõhususe põhimõte — Õigus heale haldusele — Euroopa Liidu põhiõiguste harta — Artikkel 41 — Menetluse erapooletus ja kiirus) | 6 |
| 2014/C 202/08 | Kohtuasi C-15/13: Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg’i eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Technische Universität Hamburg-Harburg, Hochschul-Informations-System GmbH versus Datenlotsen Informationssysteme GmbH (Asjade riigihankelepingud — Direktiiv 2004/18/EÜ — Hankelepingu sõlmimine ilma pakkumismenetlust korraldamata — Sisetehing — Pakkuja, kes on hankijast juriidiliselt eraldiseisev — Analoogse kontrolli tingimus — Hankija ja pakkuja, kelle vahel puudub kontrollisuhe — Kolmandast isikust ametiasutus, kellel on hankija üle osaline kontroll ja pakkuja üle kontroll, mida võib käsitada analoogsena — Horisontaalne sisetehing) | 7 |
| 2014/C 202/09 | Kohtuasi C-35/13: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Assica – Associazione Industriali delle Carni e dei Salumi, Krafts Foods Italia SpA versus Associazioni fra produttori per la tutela del Salame Felino jt (Põllumajandus — Põllumajandustooted ja toiduained — Määrus (EMÜ) nr 2081/92 — Artikkel 2 — Geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse — Esemeline kohaldamisala — Kaitse liikmesriigi territooriumil — Ühenduse tasandil puuduv registreerimine — Tagajärjed — Nimetuste kaitse toodete puhul, mille omaduste ja geograafilise päritolu vahel puudub eriline seos — Tingimused) | 8 |
| 2014/C 202/10 | Kohtuasi C-161/13: Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia eelotsusetaotlus – Itaalia) – Idrodinamica Spurgo Velox jt versus Acquedotto Pugliese SpA (Riigihanked — Veesektor — Direktiiv 92/13/EMÜ — Tõhusad ja kiired vaidlustusmenetlused — Kaebuse esitamise tähtaeg — Tähtaegade kulgemise alguspäev) | 9 |
| 2014/C 202/11 | Kohtuasi C-162/14: 4. aprillil 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik | 10 |
| 2014/C 202/12 | Kohtuasi C-179/14: 10. aprillil 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Ungari | 10 |
| 2014/C 202/13 | Kohtuasi C-187/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Østre Landsret (Taani) 16. aprillil 2014 – Skatteministeriet versus DSV Road A/S | 12 |
| 2014/C 202/14 | Kohtuasi C-189/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Eparchiako Dikastirio Lefkosias (Küpros) 16. aprillil 2014 – Bogdan Chain versus Atlanco LTD | 12 |
| 2014/C 202/15 | Kohtuasi C-198/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Helsingin hovioikeus (Soome) 22. aprillil 2014 – Valev Visnapuu versus Kihlakunnansyyttäjä (Helsinki), Soome riik – Tullihallitus | 13 |
| 2014/C 202/16 | Kohtuasi C-202/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour administrative d’appel de Nantes (Prantsusmaa) 13. veebruaril 2014 – Adiamix versus Direction départementale des finances publiques – Pôle Gestion fiscale | 14 |
| 2014/C 202/17 | Kohtuasi C-207/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 25. aprillil 2014 – Hotel Sava Rogaška, Gostinstvo, turizem in storitve, d.o.o. versus Republika Slovenija – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje | 15 |
| 2014/C 202/18 | Kohtuasi C-209/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 25. aprillil 2014 – NLB Leasing d.o.o. versus Sloveenia Vabariik – Ministrstvo za finance | 15 |
| 2014/C 202/19 | Kohtuasi C-633/13: Euroopa Kohtu presidendi 13. märtsi 2014. aasta määrus (Sąd Najwyższy eelotsusetaotlus – Poola) – Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji versus Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, menetluses osalesid: P4 Sp. z o.o., Krajowa Izba Gospodarcza Elektroniki i Telekomunikacji | 16 |
| | Üldkohus |
| 2014/C 202/20 | Kohtuasi T-406/09: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Donau Chemie versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine — Trahvid — Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikkel 23 — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise kohta — Kergendavad asjaolud — Koostöö haldusmenetluses — Põhjendamiskohustus — Võrdne kohtlemine — Proportsionaalsus — Maksevõime) | 17 |
| 2014/C 202/21 | Kohtuasi T-30/10: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Reagens versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Tinast termostabilisaatorite Euroopa turg — EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine, turgude jagamine ja tundliku äriteabe vahetamine — Rikkumise kestus — Trahvid — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Põhisumma — Kergendavad asjaolud — Maksevõime — Võrdne kohtlemine — Proportsionaalsus — Täielik pädevus — Trahvisumma sobivus) | 17 |
| 2014/C 202/22 | Kohtuasi T-458/10: Üldkohtu 13. mai 2014. aasta otsus – McBride jt versus komisjon (Kalandus — Kalavarude säilitamise meetmed — Sektori ümberkujundamine — Taotlus suurendada mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke, et parandada laevade ohutust — Eri laevu puudutav Iirimaa taotlus — Otsus, mis tehti pärast sama menetlust puudutava esialgse otsuse tühistamist Üldkohtu poolt — Uus tagasilükkamisotsus — Komisjoni pädevuse puudumine) | 18 |
| 2014/C 202/23 | Kohtuasi T-160/12: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Adler Modemärkte versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Blufin (MARINE BLEU) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi MARINE BLEU taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk BLUMARINE — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 19 |
| 2014/C 202/24 | Kohtuasi T-198/12: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Saksamaa versus komisjon (Õigusaktide ühtlustamine — Direktiiv 2009/48/EÜ — Mänguasjade ohutus — Nitrosoamiinide, nitroositavate ainete, plii, baariumi, arseeni, antimoni ja elavhõbeda piirnormid mänguasjades — Komisjoni otsus mitte kiita täies ulatuses heaks neist normidest kõrvale kalduvate siseriiklike sätete jõussejätmist — Ajaliselt piiratud heakskiit — Selle tõendamine, et siseriiklike sätetega tagatakse inimeste tervise kaitse kõrgemal tasemel) | 20 |
| 2014/C 202/25 | Kohtuasi T-247/12: Üldkohtu 20. mai 2014. aasta otsus – Argo Group International Holdings versus Siseturu Ühtlustamise Amet-Arisa Assurances (ARIS) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi ARIS taotlus — Varasem ühenduse kujutismärk ARISA ASSURANCES S.A. — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Varasemate kaubamärkide turul kooseksisteerimine — Ameerika õiguspõhimõte, nn Morehouse defense — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 20 |
| 2014/C 202/26 | Kohtuasi T-366/12: Üldkohtu 15. mai 2014. aasta otsus – Katjes Fassin versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Yoghurt-Gums) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi Yoghurt-Gums taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Eristusvõime — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c) | 21 |
| 2014/C 202/27 | Kohtuasi T-200/13 P: Üldkohtu 20. mai 2014. aasta otsus – De Luca versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Ametisse nimetamine — Palgaastmele määramine — Kõrgema teenistusgrupi ametikohale nimetamine pärast avalikku konkurssi — Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes pärast seda, kui üldkohus on saatnud selle sinna uueks läbivaatamiseks — Uute personalieeskirjade jõustumine — Üleminekusätted — Personalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõige 3) | 22 |
| 2014/C 202/28 | Kohtuasi T-419/13: Üldkohtu 6. mai 2014. aasta määrus – Unión de Almacenistas de Hierros de España versus komisjon (Juurdepääs dokumentidele — Määrus (EÜ) nro1049/2001 — Dokumendid, mis puudutavad kahte konkurentsimenetlust Hispaanias — Juurdepääsu lubamisest kaudne keeldumine — Sõnaselge otsuse tegemine peale hagi esitamist — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 22 |
| 2014/C 202/29 | Kohtuasi T-103/14 R: Üldkohtu presidendi 6. mai 2014. aasta määrus – Frucona Košice versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Riigiabi — Alkohol ja piiritusjoogid — Maksuvõla kustutamine kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse raames — Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma — Kohaldamise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine — Fumus boni iuris’e puudumine) | 23 |
| 2014/C 202/30 | Kohtuasi T-200/14: 27. märtsil 2014 esitatud hagi – Ben Ali versus nõukogu | 23 |
| 2014/C 202/31 | Kohtuasi T-207/14: 28. märtsil 2014 esitatud hagi – Aluwerk Hettstedt versus ECHA | 24 |
| 2014/C 202/32 | Kohtuasi T-208/14: 28. märtsil 2014 esitatud hagi – Richard Anton versus ECHA | 25 |
| 2014/C 202/33 | Kohtuasi T-217/14: 9. aprillil 2014 esitatud hagi – Gmina Kosakowo versus komisjon | 26 |
| 2014/C 202/34 | Kohtuasi T-231/14 P: Apellatsioonkaebus, mille Euroopa Ravimiamet esitas 15. aprillil 2014 Avaliku Teenistuse Kohtu 5. veebruari 2014. aasta otsuse peale kohtuasjas F-29/13, Drakeford versus EMA | 27 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2014/C 202/02

Kohtuasi C-43/12: Euroopa Kohtu (suurkoda) 6. mai 2014. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu (Tühistamishagi — Direktiiv 2011/82/EL — Piiriülene teabevahetus liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta — Õigusliku aluse valik — ELTL artikli 87 lõike 2 punkt a — ELTL artikkel 91 — Direktiivi tagajärgede kehtivaks lugemine tühistamise korral)

versus

2

2014/C 202/03

Kohtuasi C-347/12: Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Cour de cassation du Grand-Duché de Luxembourg’i (Luksemburg) eelotsusetaotlus) – Caisse nationale des prestations familiales versus Ulrike Wiering, Markus Wiering (Eelotsusetaotlus — Sotsiaalkindlustus — Määrus (EMÜ) nr 1408/71 — Määrus (EMÜ) nr 574/72 — Perehüvitised — Peretoetused — Lapsekasvatustoetus — Elterngeld — Kindergeld — Diferentseeritud lisahüvitise arvutamine)

versus

3

2014/C 202/04

Kohtuasi C-414/12 P: Euroopa Kohtu (kümnes koda) 8. mai 2014 aasta otsus – Bolloré versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Konkurents — Keelatud kokkulepped — Isekopeeruva paberi turg — Tütarettevõtja rikkumise süükspandavus emaettevõtjale — Emaettevõtja otsene osalemine rikkumises — Võrdne kohtlemine — Haldusmenetluse ja kohtumenetluse kestus — Mõistlik tähtaeg — Kaitseõigused)

versus

4

2014/C 202/05

Kohtuasi C-483/12: Euroopa Kohtu (esimene koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Grondwettelijk Hof’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Pelckmans Turnhout NV versus Walter Van Gastel Balen NV jt (Eelotsusetaotlus — Euroopa Liidu põhiõiguste harta — Võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtted — Liidu õiguse kohaldamine — Liidu õiguse kohaldamisala — Puudumine — Euroopa Kohtu pädevuse puudumine)

versus

4

2014/C 202/06

Kohtuasi C-591/12 P: Euroopa Kohtu (teine koda) 8. mai 2014. aasta otsus – Bimbo, SA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Panrico, SA (Apellatsioonkaebus — Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Sõnamärgi BIMBO DOUGHNUTS registreerimise taotlus — Varasem Hispaania sõnamärk DOGHNUTS — Suhtelised keeldumispõhjused — Määrus (EÜ) nr 40/94 — Artikli 8 lõike 1 punkt b — Segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine — Kombineeritud sõnamärgi ühe osa iseseisev eristav tähtsus)

versus

5

2014/C 202/07

Kohtuasi C-604/12: Euroopa Kohtu (neljas koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Supreme Court’i eelotsusetaotlus – Iirimaa) – H. N. versus Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irland, Attorney General (Direktiiv 2004/83/EÜ — Pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi andmise miinimumnõuded — Direktiiv 2005/85/EÜ — Pagulasseisundi andmise või äravõtmise menetlusega seotud miinimumnõuded liikmesriikides — Siseriiklikud menetlusnormid, mille kohaselt vaadatakse täiendava kaitse taotlus läbi ainult tingimusel, et eelnevalt on jäetud rahuldamata pagulasseisundi saamise taotlus — Lubatavus — Liikmesriikide menetlusautonoomia — Tõhususe põhimõte — Õigus heale haldusele — Euroopa Liidu põhiõiguste harta — Artikkel 41 — Menetluse erapooletus ja kiirus)

versus

6

2014/C 202/08

Kohtuasi C-15/13: Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg’i eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Technische Universität Hamburg-Harburg, Hochschul-Informations-System GmbH versus Datenlotsen Informationssysteme GmbH (Asjade riigihankelepingud — Direktiiv 2004/18/EÜ — Hankelepingu sõlmimine ilma pakkumismenetlust korraldamata — Sisetehing — Pakkuja, kes on hankijast juriidiliselt eraldiseisev — Analoogse kontrolli tingimus — Hankija ja pakkuja, kelle vahel puudub kontrollisuhe — Kolmandast isikust ametiasutus, kellel on hankija üle osaline kontroll ja pakkuja üle kontroll, mida võib käsitada analoogsena — Horisontaalne sisetehing)

versus

7

2014/C 202/09

Kohtuasi C-35/13: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Assica – Associazione Industriali delle Carni e dei Salumi, Krafts Foods Italia SpA versus Associazioni fra produttori per la tutela del Salame Felino jt (Põllumajandus — Põllumajandustooted ja toiduained — Määrus (EMÜ) nr 2081/92 — Artikkel 2 — Geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse — Esemeline kohaldamisala — Kaitse liikmesriigi territooriumil — Ühenduse tasandil puuduv registreerimine — Tagajärjed — Nimetuste kaitse toodete puhul, mille omaduste ja geograafilise päritolu vahel puudub eriline seos — Tingimused)

versus

8

2014/C 202/10

Kohtuasi C-161/13: Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia eelotsusetaotlus – Itaalia) – Idrodinamica Spurgo Velox jt versus Acquedotto Pugliese SpA (Riigihanked — Veesektor — Direktiiv 92/13/EMÜ — Tõhusad ja kiired vaidlustusmenetlused — Kaebuse esitamise tähtaeg — Tähtaegade kulgemise alguspäev)

versus

9

2014/C 202/11

Kohtuasi C-162/14: 4. aprillil 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

versus

10

2014/C 202/12

Kohtuasi C-179/14: 10. aprillil 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Ungari

versus

10

2014/C 202/13

Kohtuasi C-187/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Østre Landsret (Taani) 16. aprillil 2014 – Skatteministeriet versus DSV Road A/S

versus

12

2014/C 202/14

Kohtuasi C-189/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Eparchiako Dikastirio Lefkosias (Küpros) 16. aprillil 2014 – Bogdan Chain versus Atlanco LTD

versus

12

2014/C 202/15

Kohtuasi C-198/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Helsingin hovioikeus (Soome) 22. aprillil 2014 – Valev Visnapuu versus Kihlakunnansyyttäjä (Helsinki), Soome riik – Tullihallitus

versus

13

2014/C 202/16

Kohtuasi C-202/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour administrative d’appel de Nantes (Prantsusmaa) 13. veebruaril 2014 – Adiamix versus Direction départementale des finances publiques – Pôle Gestion fiscale

versus

14

2014/C 202/17

Kohtuasi C-207/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 25. aprillil 2014 – Hotel Sava Rogaška, Gostinstvo, turizem in storitve, d.o.o. versus Republika Slovenija – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje

versus

15

2014/C 202/18

Kohtuasi C-209/14: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 25. aprillil 2014 – NLB Leasing d.o.o. versus Sloveenia Vabariik – Ministrstvo za finance

versus

15

2014/C 202/19

Kohtuasi C-633/13: Euroopa Kohtu presidendi 13. märtsi 2014. aasta määrus (Sąd Najwyższy eelotsusetaotlus – Poola) – Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji versus Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, menetluses osalesid: P4 Sp. z o.o., Krajowa Izba Gospodarcza Elektroniki i Telekomunikacji

versus

16

Üldkohus

2014/C 202/20

Kohtuasi T-406/09: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Donau Chemie versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine — Trahvid — Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikkel 23 — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise kohta — Kergendavad asjaolud — Koostöö haldusmenetluses — Põhjendamiskohustus — Võrdne kohtlemine — Proportsionaalsus — Maksevõime)

versus

17

2014/C 202/21

Kohtuasi T-30/10: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Reagens versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Tinast termostabilisaatorite Euroopa turg — EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine, turgude jagamine ja tundliku äriteabe vahetamine — Rikkumise kestus — Trahvid — 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Põhisumma — Kergendavad asjaolud — Maksevõime — Võrdne kohtlemine — Proportsionaalsus — Täielik pädevus — Trahvisumma sobivus)

versus

17

2014/C 202/22

Kohtuasi T-458/10: Üldkohtu 13. mai 2014. aasta otsus – McBride jt versus komisjon (Kalandus — Kalavarude säilitamise meetmed — Sektori ümberkujundamine — Taotlus suurendada mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke, et parandada laevade ohutust — Eri laevu puudutav Iirimaa taotlus — Otsus, mis tehti pärast sama menetlust puudutava esialgse otsuse tühistamist Üldkohtu poolt — Uus tagasilükkamisotsus — Komisjoni pädevuse puudumine)

versus

18

2014/C 202/23

Kohtuasi T-160/12: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Adler Modemärkte versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Blufin (MARINE BLEU) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi MARINE BLEU taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk BLUMARINE — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

19

2014/C 202/24

Kohtuasi T-198/12: Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Saksamaa versus komisjon (Õigusaktide ühtlustamine — Direktiiv 2009/48/EÜ — Mänguasjade ohutus — Nitrosoamiinide, nitroositavate ainete, plii, baariumi, arseeni, antimoni ja elavhõbeda piirnormid mänguasjades — Komisjoni otsus mitte kiita täies ulatuses heaks neist normidest kõrvale kalduvate siseriiklike sätete jõussejätmist — Ajaliselt piiratud heakskiit — Selle tõendamine, et siseriiklike sätetega tagatakse inimeste tervise kaitse kõrgemal tasemel)

versus

20

2014/C 202/25

Kohtuasi T-247/12: Üldkohtu 20. mai 2014. aasta otsus – Argo Group International Holdings versus Siseturu Ühtlustamise Amet-Arisa Assurances (ARIS) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi ARIS taotlus — Varasem ühenduse kujutismärk ARISA ASSURANCES S.A. — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Varasemate kaubamärkide turul kooseksisteerimine — Ameerika õiguspõhimõte, nn Morehouse defense — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

20

2014/C 202/26

Kohtuasi T-366/12: Üldkohtu 15. mai 2014. aasta otsus – Katjes Fassin versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Yoghurt-Gums) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kujutismärgi Yoghurt-Gums taotlus — Absoluutsed keeldumispõhjused — Eristusvõime — Kirjeldavus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

versus

21

2014/C 202/27

Kohtuasi T-200/13 P: Üldkohtu 20. mai 2014. aasta otsus – De Luca versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Ametisse nimetamine — Palgaastmele määramine — Kõrgema teenistusgrupi ametikohale nimetamine pärast avalikku konkurssi — Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes pärast seda, kui üldkohus on saatnud selle sinna uueks läbivaatamiseks — Uute personalieeskirjade jõustumine — Üleminekusätted — Personalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõige 3)

versus

22

2014/C 202/28

Kohtuasi T-419/13: Üldkohtu 6. mai 2014. aasta määrus – Unión de Almacenistas de Hierros de España versus komisjon (Juurdepääs dokumentidele — Määrus (EÜ) nro1049/2001 — Dokumendid, mis puudutavad kahte konkurentsimenetlust Hispaanias — Juurdepääsu lubamisest kaudne keeldumine — Sõnaselge otsuse tegemine peale hagi esitamist — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

o

22

2014/C 202/29

Kohtuasi T-103/14 R: Üldkohtu presidendi 6. mai 2014. aasta määrus – Frucona Košice versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Riigiabi — Alkohol ja piiritusjoogid — Maksuvõla kustutamine kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse raames — Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma — Kohaldamise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine — Fumus boni iuris’e puudumine)

versus

23

2014/C 202/30

Kohtuasi T-200/14: 27. märtsil 2014 esitatud hagi – Ben Ali versus nõukogu

versus

23

2014/C 202/31

Kohtuasi T-207/14: 28. märtsil 2014 esitatud hagi – Aluwerk Hettstedt versus ECHA

versus

24

2014/C 202/32

Kohtuasi T-208/14: 28. märtsil 2014 esitatud hagi – Richard Anton versus ECHA

versus

25

2014/C 202/33

Kohtuasi T-217/14: 9. aprillil 2014 esitatud hagi – Gmina Kosakowo versus komisjon

versus

26

2014/C 202/34

Kohtuasi T-231/14 P: Apellatsioonkaebus, mille Euroopa Ravimiamet esitas 15. aprillil 2014 Avaliku Teenistuse Kohtu 5. veebruari 2014. aasta otsuse peale kohtuasjas F-29/13, Drakeford versus EMA

versus

27

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

2014/C 202/01

Viimane väljaanne

ELT C 194, 24.6.2014

Eelmised väljaanded

ELT C 184, 16.6.2014

ELT C 175, 10.6.2014

ELT C 159, 26.5.2014

ELT C 151, 19.5.2014

ELT C 142, 12.5.2014

ELT C 135, 5.5.2014

Käesolevad tekstid on kättesaadavad EUR-Lex’is järgmisel aadressil:

http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/2

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 6. mai 2014. aasta otsus – Euroopa Komisjon versus Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-43/12) (1)

((Tühistamishagi - Direktiiv 2011/82/EL - Piiriülene teabevahetus liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta - Õigusliku aluse valik - ELTL artikli 87 lõike 2 punkt a - ELTL artikkel 91 - Direktiivi tagajärgede kehtivaks lugemine tühistamise korral))

2014/C 202/02

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: T. van Rijn ja R. Troosters)

Kostjad: Euroopa Parlament (esindajad: F. Drexler, A. Troupiotis ja K. Zejdová), Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: J. Monteiro ja E. Karlsson)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Belgia Kuningriik (esindajad: J-C. Halleux ja T. Materne, keda abistasid advokaadid S. Rodrigues ja F. Libert), Iirimaa (esindaja: E. Creedon, keda abistas N. Travers, BL), Ungari (esindajad: M. Z. Fehér, K. Szíjjártó ja K. Molnár), Poola Vabariik (esindajad: B. Majczyna ja M. Szpunar), Slovaki Vabariik (esindaja: B. Ricziová), Rootsi Kuningriik (esindajad: A. Falk ja C. Stege), Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: C. Murrell ja S. Behzadi-Spencer, keda abistasid barrister J. Maurici ja barrister J. Holmes)

Ese

Tühistamishagi – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/82/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta (ELT L 288, lk 1) – Õigusliku aluse valik – Politseikoostöö alase õigusliku aluse asendamine ühise transpordipoliitika valdkonda kuuluva õigusliku alusega – Eesmärk: liiklusohutuse parandamine – Direktiivi õiguslike tagajärgede edasikestmine direktiivi tühistamise korral

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/82/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiiv 2011/82/EL, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta.

| 2. | Direktiivi 2011/82 tagajärjed loetakse kehtivaks seni, kuni mõistliku aja jooksul, mis ei või olla pikem kui 12 kuud alates käesoleva otsuse kuulutamisest, jõustub uus, sobival õiguslikul alusel ehk ELTL artikli 91 lõike 1 punkti c alusel vastu võetud direktiiv. |
| --- | --- |

2.

Direktiivi 2011/82 tagajärjed loetakse kehtivaks seni, kuni mõistliku aja jooksul, mis ei või olla pikem kui 12 kuud alates käesoleva otsuse kuulutamisest, jõustub uus, sobival õiguslikul alusel ehk ELTL artikli 91 lõike 1 punkti c alusel vastu võetud direktiiv.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt ja Euroopa Liidu Nõukogult.

| 4. | Belgia Kuningriik, Iirimaa, Ungari, Poola Vabariik, Slovaki Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Ühendkuningriik kannavad oma kohtukulud ise. |
| --- | --- |

4.

Belgia Kuningriik, Iirimaa, Ungari, Poola Vabariik, Slovaki Vabariik, Rootsi Kuningriik ja Ühendkuningriik kannavad oma kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 98, 31.3.2012.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/3

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Cour de cassation du Grand-Duché de Luxembourg’i (Luksemburg) eelotsusetaotlus) – Caisse nationale des prestations familiales versus Ulrike Wiering, Markus Wiering

(Kohtuasi C-347/12) (1)

((Eelotsusetaotlus - Sotsiaalkindlustus - Määrus (EMÜ) nr 1408/71 - Määrus (EMÜ) nr 574/72 - Perehüvitised - Peretoetused - Lapsekasvatustoetus - „Elterngeld” - „Kindergeld” - Diferentseeritud lisahüvitise arvutamine))

2014/C 202/03

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation du Grand-Duché de Luxembourg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Caisse nationale des prestations familiales

Kostjad: Ulrike Wiering, Markus Wiering

Ese

Eelotsusetaotlus – Cour de cassation du Grand Duché de Luxembourg – Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35) muudetud redaktsiooni artikli 1 punkti u alapunkti i, artikli 4 lõike 1 punkti h ja artikli 76 tõlgendamine – Nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse (EMÜ) nr 1408/71 rakendamise kord (EÜT L 74, lk 1; ELT eriväljaanne 05/01, lk 83), artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkti i tõlgendamine – Mõiste „perehüvitised” – Töötaja, kes elab Saksamaal ja töötab Luksemburgis – Perehüvitiste saamise õiguste kattumine – Luksemburgis makstava diferentseeritud lisahüvitise arvutamine – Saksa lapsekasvatustoetuste „Elterngeld” ja „Kindergeld” arvesse võtmine

Resolutsioon

Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, mida on muudetud ja ajakohastatud nõukogu 2. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 118/97 ja muudetud nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/98, artikli 1 punkti u alapunkti i ja artikli 4 lõike 1 punkti h ning samuti nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 574/72, millega määratakse kindlaks määruse nr 1408/71 rakendamise kord, mida on muudetud ja ajakohastatud määrusega nr 118/97, artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkti i tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ei tule sellist diferentseeritud lisahüvitist arvutades, mille maksmine võõrtöölisele tema töökohariigis võib olla kohustuslik, võtta arvesse kõiki perehüvitisi, mida makstakse selle töötaja perele elukohajärgse liikmesriigi õigusnormide alusel, kui – ja seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus – Saksamaa õigusnormides ette nähtud „Elterngeld” ei ole määruse nr 1408/71 artikli 12 tähenduses samaliigiline Saksamaa õigusnormides ette nähtud „Kindergeldi” ja Luksemburgi õigusnormides ette nähtud peretoetustega.

---

(1)  ELT C 287, 22.9.2012.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/4

---

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 8. mai 2014 aasta otsus – Bolloré versus komisjon

(Kohtuasi C-414/12 P) (1)

((Apellatsioonkaebus - Konkurents - Keelatud kokkulepped - Isekopeeruva paberi turg - Tütarettevõtja rikkumise süükspandavus emaettevõtjale - Emaettevõtja otsene osalemine rikkumises - Võrdne kohtlemine - Haldusmenetluse ja kohtumenetluse kestus - Mõistlik tähtaeg - Kaitseõigused))

2014/C 202/04

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Bolloré (esindajad: advokaadid P. Gassenbach, C. Lemaire ja O. de Juvigny)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: W. Mölls ja R. Sauer, keda abistab avocate N. Coutrelis)

Ese

Apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 27. juuni 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-372/10: Bolloré vs. komisjon, millega Üldkohus jättis rahuldamata nõude tühistada komisjoni 23. juuni 2010. aasta otsus K(2010) 4160 (lõplik), mis on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetlusega (juhtum COMP/36212 – Isekopeeruv paber) või teha seda otsust muutev otsus – Otsus, mis tehti pärast esimese otsuse tühistamist – Rikkumise süüks panemine emaettevõtjale kui täideviijale – Trahv – Süütegude ja karistuste seaduslikkuse põhimõte – Võrdne kohtlemine – Mõistlik tähtaeg – Kaitseõigused

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista apellatsioonimenetluse kulud välja Bollorélt. |
| --- | --- |

2.

Mõista apellatsioonimenetluse kulud välja Bollorélt.

---

(1)  ELT C 355, 17.11.2012.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/4

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Grondwettelijk Hof’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Pelckmans Turnhout NV versus Walter Van Gastel Balen NV jt

(Kohtuasi C-483/12) (1)

((Eelotsusetaotlus - Euroopa Liidu põhiõiguste harta - Võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtted - Liidu õiguse kohaldamine - Liidu õiguse kohaldamisala - Puudumine - Euroopa Kohtu pädevuse puudumine))

2014/C 202/05

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Grondwettelijk Hof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Pelckmans Turnhout NV

Kostjad: Walter Van Gastel Balen NV, Walter Van Gastel NV, Walter Van Gastel Lifestyle NV, Walter Van Gastel Schoten NV

Menetluses osales: Ministerraad

Ese

Eelotsusetaotlus – Grondwettelijk Hof – Belgia – Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõike 3, ELTL artiklite 34–36, 56 ja 57 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 15, 16, 20 ja 21 tõlgendamine – Siseriiklikud õigusnormid, millega nähakse jaemüügi-ettevõtjatele ette kohustus valida üks puhkepäev nädalas – Teatud kohtades asuvatele ettevõtjatele või teatud kaupa pakkuvatele ettevõtjatele ette nähtud erandid

Resolutsioon

Euroopa Liidu Kohtul puudub pädevus Grondwettelijk Hofi (Belgia) esitatud küsimusele vastamiseks.

---

(1)  ELT C 26, 26.1.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/5

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 8. mai 2014. aasta otsus – Bimbo, SA versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), Panrico, SA

(Kohtuasi C-591/12 P) (1)

((Apellatsioonkaebus - Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Sõnamärgi BIMBO DOUGHNUTS registreerimise taotlus - Varasem Hispaania sõnamärk DOGHNUTS - Suhtelised keeldumispõhjused - Määrus (EÜ) nr 40/94 - Artikli 8 lõike 1 punkt b - Segiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine - Kombineeritud sõnamärgi ühe osa iseseisev eristav tähtsus))

2014/C 202/06

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Bimbo, SA (esindajad: abogado C. Prat, barrister R. Ciullo)

Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: A. Folliard-Monguiral ja J. Crespo Carrillo), Panrico, SA (esindaja: abogado D. Pellisé Urquiza)

Ese

Apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 10. oktoobri 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-569/10: Bimbo, S vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), millega Üldkohus jättis rahuldamata sõnamärgi BIMBO DOUGHNUTS klassi 30 kuuluvate kaupade jaoks registreerimise taotleja tühistamishagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 7. oktoobri 2010. aasta otsuse R 838/2009-4 peale, millega jäeti rahuldamata kaebus vastulausete osakonna otsuse peale keelduda selle kaubamärgi registreerimisest vastulause alusel, mille esitas klassi 30 kuuluvaid kaupu tähistavate rahvusvahelise sõnamärgi ja siseriiklike sõnamärkide DONUT, DOGHNUTS ja DONUTS ning sõnalist osa „donuts” sisaldavate rahvusvaheliste ja siseriiklike kujutismärkide omanik – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b – Segiajamise tõenäosus

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Bimbo SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Bimbo SA-lt.

---

(1)  ELT C 55, 23.2.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/6

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Supreme Court’i eelotsusetaotlus – Iirimaa) – H. N. versus Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irland, Attorney General

(Kohtuasi C-604/12) (1)

((Direktiiv 2004/83/EÜ - Pagulasseisundi või täiendava kaitse seisundi andmise miinimumnõuded - Direktiiv 2005/85/EÜ - Pagulasseisundi andmise või äravõtmise menetlusega seotud miinimumnõuded liikmesriikides - Siseriiklikud menetlusnormid, mille kohaselt vaadatakse täiendava kaitse taotlus läbi ainult tingimusel, et eelnevalt on jäetud rahuldamata pagulasseisundi saamise taotlus - Lubatavus - Liikmesriikide menetlusautonoomia - Tõhususe põhimõte - Õigus heale haldusele - Euroopa Liidu põhiõiguste harta - Artikkel 41 - Menetluse erapooletus ja kiirus))

2014/C 202/07

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supreme Court

Põhikohtuasja pooled

Apellant: H. N.

Vastustajad: Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irland, Attorney General

Ese

Eelotsusetaotlus – Supreme Court – Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (ELT L 304, lk 2; ELT eriväljaanne 19/07, lk 96) tõlgendamine – Täiendava kaitse taotlus ilma sellele eelneva pagulasseisundi taotluseta

Resolutsioon

Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta), tõhususe põhimõttega ja õigusega heale haldusele ei ole vastuolus sellised siseriiklikud menetlusnormid nagu põhikohtuasjas, mille kohaselt võib täiendava kaitse taotluse läbi vaadata ainult siis, kui eelnevalt on rahuldamata jäetud pagulasseisundi saamise taotlus, kui esiteks võib pagulasseisundi saamise taotluse ja täiendava kaitse taotluse esitada samaaegselt ja teiseks ei välista siseriiklikud menetlusnormid täiendava kaitse taotluse läbivaatamist mõistliku aja jooksul, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 86, 23.3.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/7

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg’i eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Technische Universität Hamburg-Harburg, Hochschul-Informations-System GmbH versus Datenlotsen Informationssysteme GmbH

(Kohtuasi C-15/13) (1)

((Asjade riigihankelepingud - Direktiiv 2004/18/EÜ - Hankelepingu sõlmimine ilma pakkumismenetlust korraldamata - Sisetehing - Pakkuja, kes on hankijast juriidiliselt eraldiseisev - „Analoogse kontrolli” tingimus - Hankija ja pakkuja, kelle vahel puudub kontrollisuhe - Kolmandast isikust ametiasutus, kellel on hankija üle osaline kontroll ja pakkuja üle kontroll, mida võib käsitada „analoogsena” - „Horisontaalne sisetehing”))

2014/C 202/08

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Technische Universität Hamburg-Harburg, Hochschul-Informations-System GmbH

Kostja: Datenlotsen Informationssysteme GmbH

Ese

Eelotsusetaotlus – Hanseatisches Oberlandesgericht Hamburg – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132) artikli 1 lõike 2 punktis a sisalduva mõiste „riigihankeleping” tõlgendamine – Sellise lepingu võimalik hõlmatus, mille on sõlminud äriühing ja ülikool, kes mõlemad alluvad selle sama avalik-õigusliku juriidilise isiku kontrollile, kes on hankija direktiivi tähenduses (horisontaalne sisetehing) – Nimetatud avalik-õigusliku juriidilise isiku kontrolli ulatus

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artikli 1 lõike 2 punkti a peab tõlgendama nii, et leping, mille esemeks on toodete tarnimine ja mille on sõlminud ühelt poolt ülikool hankijana, kelle üle teostab toodete ja teenuste ostmisel kontrolli Saksa liidumaa, ja teiselt poolt eraõiguslik ettevõtja, kes kuulub liidule ja Saksa liidumaadele, kaasa arvatud seesama liidumaa, on riigihankeleping kõnealuse sätte tähenduses ja seetõttu peab sellele kohaldama kõnealuses direktiivis ette nähtud riigihankelepingute sõlmimise korda.

---

(1)  ELT C 114, 20.4.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/8

---

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Assica – Associazione Industriali delle Carni e dei Salumi, Krafts Foods Italia SpA versus Associazioni fra produttori per la tutela del „Salame Felino” jt

(Kohtuasi C-35/13) (1)

((Põllumajandus - Põllumajandustooted ja toiduained - Määrus (EMÜ) nr 2081/92 - Artikkel 2 - Geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse - Esemeline kohaldamisala - Kaitse liikmesriigi territooriumil - Ühenduse tasandil puuduv registreerimine - Tagajärjed - Nimetuste kaitse toodete puhul, mille omaduste ja geograafilise päritolu vahel puudub eriline seos - Tingimused))

2014/C 202/09

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Assica – Associazione Industriali delle Carni e dei Salumi, Krafts Foods Italia SpA

Kostjad: Associazioni fra produttori per la tutela del „Salame Felino”, La Felinese Salumi SpA, Salumificio Monpiù Srl, Salumi Boschi F.lli SpA, Gualerzi SpA, Alinovi Tullio di Alinovi Giorgio & C. Snc, Salumificio Gastaldi di Gastaldi Franco e C. Snc, Boschi Cav. Umberto SpA, Fereoli Mario & Figlio Snc, Salumificio Ducale Snc di Morini & Tortini, Fereoli Gino & Figlio Snc, Ronchei Srl, Salumificio B.R.B. Snc

Ese

Eelotsusetaotlus – Corte suprema di cassazione – Nõukogu 14. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2081/92, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (EÜT L 208, lk 1; ELT eriväljaanne 03/13, lk 4) artikli 2 tõlgendamine – Päritolunimetus, mida ei ole registreeritud ja mille kohta ei ole õiguslikult siduvat akti, milles on sätestatud geograafilise tootmispiirkonna piirid, tootmist reguleeriv normistik ning võimalikud nõuded, mida tootjad peavad täitma, et neil oleks õigus seda nimetust kasutada – Võimalus keelata (põhjendusel, et tegemist on kõlvatu konkurentsiga) riigi territooriumil selle päritolunimetuse kasutamine kodumaise toodangu osas, mis ei ole pärit selles nimetuses viidatud kohast

Resolutsioon

Nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, mida on muudetud nõukogu 17. märtsi 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 535/1997, tuleb tõlgendada nii, et see ei näe ette ühenduse tasandil registreerimata geograafilise nimetuse kaitset, kuid selline kaitse võib olla sätestatud siseriiklikes õigusnormides, mis puudutavad selliste toodete geograafilisi nimetusi, mille omaduste ja geograafilise päritolu vahel puudub eriline seos, kuid seda siiski vaid tingimusel, et selle korra kohaldamine ei kahjusta määruse nr 2081/92, mida on muudetud määrusega nr 535/1997, eesmärke ega riku EÜ artiklis 28 sätestatud kaupade vaba liikumist, kusjuures seda peab kontrollima siseriiklik kohus.

---

(1)  ELT C 86, 23.3.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/9

---

Euroopa Kohtu (viies koda) 8. mai 2014. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia eelotsusetaotlus – Itaalia) – Idrodinamica Spurgo Velox jt versus Acquedotto Pugliese SpA

(Kohtuasi C-161/13) (1)

((Riigihanked - Veesektor - Direktiiv 92/13/EMÜ - Tõhusad ja kiired vaidlustusmenetlused - Kaebuse esitamise tähtaeg - Tähtaegade kulgemise alguspäev))

2014/C 202/10

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Idrodinamica Spurgo Velox, Giovanni Putignano e figli srl, Cogeir srl, Splendor Sud srl, Sceap srl

Kostja: Acquedotto Pugliese SpA

Menetluses osalesid: Tundo srl, Giovanni XXIII Soc. coop. arl

Ese

Eelotsusetaotlus – Tribunale Amministrativo Regionale per la Puglia – Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 1992/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 76, lk 14; ELT eriväljaanne 06/01, lk 315) artiklite 1, 2a, 2c ja 2f tõlgendamine – Kaebuse esitamise tähtaeg – Tähtaja algus – Siseriiklikud õigusnormid, mis näevad ette, et kaebuse esitamise tähtaeg hakkab kulgema pakkumuse lõpliku edukaks tunnistamise otsuse kaebajale teatavakstegemise kuupäevast arvates – Kaebaja, kes sai riigihankealaste õigusnormide rikkumisest teada pärast nimetatud teatavakstegemist

Resolutsioon

Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta direktiiviga 2007/66/EÜ) artikli 1 lõikeid 1 ja 3 ning artikli 2a lõike 2 viimast lõiku tuleb tõlgendada nii, et hankemenetluses edukaks pakkujaks tunnistamise otsuse peale tühistamiskaebuse esitamise tähtaja kulgemine peab algama uuesti juhul, kui hankija teeb pärast edukaks tunnistamise otsuse tegemist, kuid enne hankelepingu allkirjastamist uue otsuse, ja see võib mõjutada edukaks tunnistamise otsuse õiguspärasust. Nimetatud tähtaeg hakkab kulgema pakkujatele hilisemast otsusest teatamisest või kui seda ei toimu, siis alates hetkest kui nad sellest teada saavad.

Juhul kui pakkuja saab pärast liikmesriigi õiguses ette nähtud vaidlustamistähtaja möödumist teada enne hankemenetluses edukaks tunnistamise otsuse tegemist väidetavalt toime pandud õigusrikkumisest, saab ta selle otsuse vaidlustada üksnes selle tähtaja jooksul, välja arvatud juhul kui liikmesriigi õiguses on otsesõnu ette nähtud, et see toimub liidu õiguse kohaselt.

---

(1)  ELT C 189, 29.6.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/10

---

4. aprillil 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-162/14)

2014/C 202/11

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Tokár ja K. Herrmann)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Poola Vabariik säilitas riigihangete seaduse (Prawo zamówień publicznych) artikli 24 lõike 1 punktides 1 ja 1a ette nähtud põhjused, mille esinemise korral tuleb ettevõtja hankemenetlusest kõrvaldada ja mis lähevad kaugemale Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (1) artikli 45 lõikes 2 ammendavalt loetletud välistamispõhjuste materiaalõiguslikest kriteeriumidest, siis on Poola Vabariik rikkunud selle direktiivi artikli 45 lõikest 2 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Poola Vabariik säilitas riigihangete seaduse (Prawo zamówień publicznych) artikli 24 lõike 1 punktides 1 ja 1a ette nähtud põhjused, mille esinemise korral tuleb ettevõtja hankemenetlusest kõrvaldada ja mis lähevad kaugemale Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (1) artikli 45 lõikes 2 ammendavalt loetletud välistamispõhjuste materiaalõiguslikest kriteeriumidest, siis on Poola Vabariik rikkunud selle direktiivi artikli 45 lõikest 2 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Riigihangete seaduse artikli 24 lõike 1 punktides 1 ja 1a ette nähtud põhjused, mille esinemise korral tuleb ettevõtja hankemenetlusest kõrvaldada ja mis puudutavad ettevõtja kutsealast pädevust – nimelt esiteks, et ettevõtja on hankelepingu täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega põhjustanud kohtuotsusega tuvastatud kahju, ja teiseks, et ettevõtja oli sellise lepingu pool, mille on hankija ettevõtjale süükspandavatel asjaoludel lõpetanud või üles öelnud või millest hankija on taganenud –, ületavad direktiivi 2004/18/EÜ artikli 45 lõikes 2 ja eelkõige selle punktis d välistamistingimustele seatud raame.

Nimetatud tingimuste tõlgendamine oli Euroopa Kohtu otsuse kohtuasjas C-465/11: Forposta ja ABC Direct Contact ese. Euroopa Kohus tuvastas selles otsuses, et direktiivi 2004/18/EÜ artikli 45 lõike 2 punktis d toodud mõiste „eksimus kutse- või ametialaste käitumisreeglite vastu” hõlmab asjaomase ettevõtja igasugust süülist käitumist, mis mõjutab tema usaldusväärsust. Poola seaduse välistamistingimused ei piirdu aga üksnes ettevõtja käitumisega, milles ilmneb tema süüline tahtlus või teatava raskusastmega hooletus, vaid kohustavad hankijat välistama ettevõtja automaatselt, ilma eelnevalt tema süülisele käitumisele hinnangut andmata.

---

(1)  ELT L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/10

---

10. aprillil 2014 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Ungari

(Kohtuasi C-179/14)

2014/C 202/12

Kohtumenetluse keel: ungari

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Tokár ja E. Montaguti)

Kostja: Ungari Vabariik

Hageja nõuded

Komisjon palub Euroopa Kohtul

| 1. | Tuvastada, et kuna Ungari on valitsuse määrusega nr 55/2011. (IV. 12.) (muudetud 2011. aasta CLVI seadusega) reguleeritud SZÉP-kaardi süsteemi kehtestamise ja rakendamisega rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1) selles osas, milles:






  — | SZÉP-kaardi määruse § 13 välistab, tõlgendatuna koostoimes 1993. aasta XCVI seaduse § 2 lõike 2 punktiga d, 1997. aasta CXXXII seaduse § 2 punktiga b ning 2006. aasta IV seaduse § -ga 1, § 2 lõigetega 1 ja 2, § 55 lõigetega 1 ja 3 ja § 64 lõikega 1, SZÉP-kaardi väljastamise äriühingute filiaalide poolt ja rikub seeläbi direktiivi 2006/123/EÜ artikli 14 lõiget 3 ja artikli 15 lõike 2 punkti b; |
| --- | --- | --- |

1.

Tuvastada, et kuna Ungari on valitsuse määrusega nr 55/2011. (IV. 12.) (muudetud 2011. aasta CLVI seadusega) reguleeritud SZÉP-kaardi süsteemi kehtestamise ja rakendamisega rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (1) selles osas, milles:

—

SZÉP-kaardi määruse § 13 välistab, tõlgendatuna koostoimes 1993. aasta XCVI seaduse § 2 lõike 2 punktiga d, 1997. aasta CXXXII seaduse § 2 punktiga b ning 2006. aasta IV seaduse § -ga 1, § 2 lõigetega 1 ja 2, § 55 lõigetega 1 ja 3 ja § 64 lõikega 1, SZÉP-kaardi väljastamise äriühingute filiaalide poolt ja rikub seeläbi direktiivi 2006/123/EÜ artikli 14 lõiget 3 ja artikli 15 lõike 2 punkti b;

| — | SZÉP-kaardi määruse § 13, tõlgendatuna koostoimes 2006. aasta IV seaduse § -ga 1, § 2 lõigetega 1 ja 2, § 55 lõigetega 1 ja 3 ning § 64 lõikega 1, 1993. aasta XCVI seaduse § 2 lõike 2 punktiga d ning 1997. aasta CXXXII seaduse § 2 punktiga b, ei tunnista SZÉP-kaardi määruse § 13 punktides a, b ja c sätestatud tingimuste täidetuse seisukohast nende kontsernide tegevust, kelle emaettevõtja ei ole Ungari õiguse alusel asutatud äriühing ja kelle kontserni kuuluvad äriühingud ei tegutse Ungari õiguse alusel asutatud äriühingu vormis, ning rikub seeläbi direktiivi 2006/123/EÜ artikli 15 lõiget 1, artikli 15 lõike 2 punkti b ja artikli 15 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

SZÉP-kaardi määruse § 13, tõlgendatuna koostoimes 2006. aasta IV seaduse § -ga 1, § 2 lõigetega 1 ja 2, § 55 lõigetega 1 ja 3 ning § 64 lõikega 1, 1993. aasta XCVI seaduse § 2 lõike 2 punktiga d ning 1997. aasta CXXXII seaduse § 2 punktiga b, ei tunnista SZÉP-kaardi määruse § 13 punktides a, b ja c sätestatud tingimuste täidetuse seisukohast nende kontsernide tegevust, kelle emaettevõtja ei ole Ungari õiguse alusel asutatud äriühing ja kelle kontserni kuuluvad äriühingud ei tegutse Ungari õiguse alusel asutatud äriühingu vormis, ning rikub seeläbi direktiivi 2006/123/EÜ artikli 15 lõiget 1, artikli 15 lõike 2 punkti b ja artikli 15 lõiget 3;

| — | SZÉP-kaardi määruse § 13, tõlgendatuna koostoimes 2006. aasta IV seaduse § -ga 1, § 2 lõigetega 1 ja 2, § 55 lõigetega 1 ja 3 ning § 64 lõikega 1, 1993. aasta XCVI seaduse § 2 lõike 2 punktiga d ning 1997. aasta CXXXII seaduse § 2 punktiga b, kehtestab SZÉP-kaardi väljastamise võimaluse ainult pankadele või krediidiasutustele, kuna ainult need on võimelised täitma määruse § -s 13 sätestatud tingimusi, ja rikub seeläbi direktiivi 2006/123/EÜ artikli 15 lõiget 1, artikli 15 lõike 2 punkti d ja artikli 15 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

SZÉP-kaardi määruse § 13, tõlgendatuna koostoimes 2006. aasta IV seaduse § -ga 1, § 2 lõigetega 1 ja 2, § 55 lõigetega 1 ja 3 ning § 64 lõikega 1, 1993. aasta XCVI seaduse § 2 lõike 2 punktiga d ning 1997. aasta CXXXII seaduse § 2 punktiga b, kehtestab SZÉP-kaardi väljastamise võimaluse ainult pankadele või krediidiasutustele, kuna ainult need on võimelised täitma määruse § -s 13 sätestatud tingimusi, ja rikub seeläbi direktiivi 2006/123/EÜ artikli 15 lõiget 1, artikli 15 lõike 2 punkti d ja artikli 15 lõiget 3;

| — | SZÉP-kaardi määruse § 13 on selles osas, milles see näeb SZÉP-kaardi väljastamise tingimusena ette Ungari asukoha olemasolu, vastuolus direktiivi 2006/123/EÜ artikliga 16. |
| --- | --- |

—

SZÉP-kaardi määruse § 13 on selles osas, milles see näeb SZÉP-kaardi väljastamise tingimusena ette Ungari asukoha olemasolu, vastuolus direktiivi 2006/123/EÜ artikliga 16.

| 2. | Valitsuse määrusega nr 55/2011. (IV. 12.) reguleeritud SZÉP-kaardi süsteem on teise võimalusena – selles osas, milles esimeses punktis toodud sätetele ei laiene samas punktis nimetatud direktiivi 2006/123/EÜ nõuded – vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 49 ja 56. |
| --- | --- |

2.

Valitsuse määrusega nr 55/2011. (IV. 12.) reguleeritud SZÉP-kaardi süsteem on teise võimalusena – selles osas, milles esimeses punktis toodud sätetele ei laiene samas punktis nimetatud direktiivi 2006/123/EÜ nõuded – vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 49 ja 56.

| 3. | 2011. aasta CLVI seaduse ja 2012. aasta CIII seadusega reguleeritud nn Erzsébet kupongi süsteem, mis kehtestab avalik-õiguslike asutuste monopoli külmtoitlustamise tšekkide väljastamiseks ja mis jõustus ilma kohase üleminekuaja ja –meetmeteta, on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 49 ja 56 selles osas, milles 2011. aasta CLVI seaduse § 1, § 5 ja § 477 ning 2012. aasta CIII seaduse § 2 lõiked 1 ja 2 ning § 6 ja § 7 näevad ette ebaproportsionaalseid piiranguid. |
| --- | --- |

3.

2011. aasta CLVI seaduse ja 2012. aasta CIII seadusega reguleeritud nn Erzsébet kupongi süsteem, mis kehtestab avalik-õiguslike asutuste monopoli külmtoitlustamise tšekkide väljastamiseks ja mis jõustus ilma kohase üleminekuaja ja –meetmeteta, on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 49 ja 56 selles osas, milles 2011. aasta CLVI seaduse § 1, § 5 ja § 477 ning 2012. aasta CIII seaduse § 2 lõiked 1 ja 2 ning § 6 ja § 7 näevad ette ebaproportsionaalseid piiranguid.

| 4. | Mõista kohtukulud välja Ungarilt. |
| --- | --- |

4.

Mõista kohtukulud välja Ungarilt.

Väited ja peamised argumendid

Ungari muutis 2011. aastal õigusnorme, mis reguleerivad tööandjate poolt töötajatele lisaks töötasule antava muu hüvena kvalifitseeritavate ja nii soodsama maksu- ja sotsiaalkindlustuse korra kohaldamisalasse jäävate külma ja sooja toitlustamise, vaba aja veetmise ja turismitšekkide väljastamist ja mis jõustusid 1. jaanuaril 2012 ilma sobiva üleminekuajata. Enne muudatusi ei näinud liikmesriigi õigusnormid selliste toitlustustšekkide väljastamise või nende vormi suhtes eraldi ette spetsiaalseid tingimusi. Pärast seda tekkis aga ühel avalik-õiguslikul asutusel, Magyar Nemzeti Üdülési Alapítvány’il (Ungari riiklik turismi sihtasutus) paberkandjal ja elektrooniliste külmtoitlustamise tšekkide ning paberkandjal sooja toitlustamise tšekkide väljastamisel monopoolne seisund. Õigusnormid kehtestavad lisaks nüüdsest ainult elektrooniliselt väljastatavatele sooja toitlustamise, vaba aja veetmise ja turismitšekkide väljastamisele äärmiselt ranged tingimused. Vaidlustatud meetmed viisid mitme, juba aastaid turul tegutsenud osalise väljatõrjumiseni ning piirasid uute osaliste turuletulekut ja muutsid võimatuks teenuste osutamise vabaduse. Lisaks on SZÉP-kaartidega seoses turg jaotatud tegelikult vaid kolme suurema, Ungari õiguse alusel asutatud panganduskontserni vahel ning Erzsébet kuponge võib väljastada ainult üks riiklik monopol. Monopoolses seisundis oleva avalik-õigusliku sihtasutuse tulu kasutamine sotsiaalsetel eesmärkidel ei põhjenda kehtestatud piiranguid piisavalt. Asutamis- ja teenuste osutamise vabadust saab aga Euroopa Liidu toimimise lepingu ja direktiivi 2006/123/EÜ asjassepuutuvate sätetega kooskõlas piirata ainult siis, kui seda tehakse diskrimineerimata ja avalikes huvides ning kooskõlas vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, lk 36).

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Østre Landsret (Taani) 16. aprillil 2014 – Skatteministeriet versus DSV Road A/S

(Kohtuasi C-187/14)

2014/C 202/13

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Østre Landsret

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Skatteministeriet

Vastustaja: DSV Road A/S

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas tolliseadustiku (1) artikli 203 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, millega on tegemist põhikohtuasjas, on tegemist tollijärelevalve alt väljaviimisega, eeldusel et (a) nii 2007. kui ka 2008. aastal algatatud kaks transiidiprotseduuri puudutasid vastavalt sama kaupa või (b) ei ole võimalik tõendada, et tegemist oli sama kaubaga? |
| --- | --- |

1.

Kas tolliseadustiku (1) artikli 203 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, millega on tegemist põhikohtuasjas, on tegemist tollijärelevalve alt väljaviimisega, eeldusel et (a) nii 2007. kui ka 2008. aastal algatatud kaks transiidiprotseduuri puudutasid vastavalt sama kaupa või (b) ei ole võimalik tõendada, et tegemist oli sama kaubaga?

| 2. | Kas tolliseadustiku (2) artiklit 204 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, millega on tegemist põhikohtuasjas, tekib tollivõlg, eeldusel et (a) nii 2007. kui ka 2008. aastal algatatud kaks transiidiprotseduuri puudutasid vastavalt sama kaupa või (b) ei ole võimalik tõendada, et tegemist oli sama kaubaga? |
| --- | --- |

2.

Kas tolliseadustiku (2) artiklit 204 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, millega on tegemist põhikohtuasjas, tekib tollivõlg, eeldusel et (a) nii 2007. kui ka 2008. aastal algatatud kaks transiidiprotseduuri puudutasid vastavalt sama kaupa või (b) ei ole võimalik tõendada, et tegemist oli sama kaubaga?

| 3. | Kas rakendusmääruse (3) artiklit 859 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, millega on tegemist põhikohtuasjas, on toimunud kohustuste rikkumine, mis ei mõjuta oluliselt tolliprotseduuri nõuetekohast kulgu, eeldusel et (a) nii 2007. kui ka 2008. aastal algatatud kaks transiidiprotseduuri puudutasid vastavalt sama kaupa või (b) ei ole võimalik tõendada, et tegemist oli sama kaubaga? |
| --- | --- |

3.

Kas rakendusmääruse (3) artiklit 859 tuleb tõlgendada nii, et olukorras, millega on tegemist põhikohtuasjas, on toimunud kohustuste rikkumine, mis ei mõjuta oluliselt tolliprotseduuri nõuetekohast kulgu, eeldusel et (a) nii 2007. kui ka 2008. aastal algatatud kaks transiidiprotseduuri puudutasid vastavalt sama kaupa või (b) ei ole võimalik tõendada, et tegemist oli sama kaubaga?

| 4. | Kas impordiliikmesriik võib keelduda selle liikmesriigi määratletud maksukohustuslasele võimaldamast maha arvata impordikäibemaksu käibemaksudirektiivi (4) artikli 168 punkti e alusel, juhul kui impordikäibemaksu peab tasuma kõnealuse kauba vedaja, kes ei ole kaupade importija ega omanik, vaid on saadetist lihtsalt vedanud ja vastutanud selle tollivormistuse eest käibemaksuga maksustatava ekspedeerimistegevuse raames? |
| --- | --- |

4.

Kas impordiliikmesriik võib keelduda selle liikmesriigi määratletud maksukohustuslasele võimaldamast maha arvata impordikäibemaksu käibemaksudirektiivi (4) artikli 168 punkti e alusel, juhul kui impordikäibemaksu peab tasuma kõnealuse kauba vedaja, kes ei ole kaupade importija ega omanik, vaid on saadetist lihtsalt vedanud ja vastutanud selle tollivormistuse eest käibemaksuga maksustatava ekspedeerimistegevuse raames?

---

(1)  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT 1992, L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307).

(2)  Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT 1992, L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307).

(3)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT 1993, L 253, lk 1; ELT eriväljaanne 02/06, lk 3).

(4)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv nr 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Eparchiako Dikastirio Lefkosias (Küpros) 16. aprillil 2014 – Bogdan Chain versus Atlanco LTD

(Kohtuasi C-189/14)

2014/C 202/14

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Eparchiako Dikastirio Lefkosias (Nicosia ringkonnakohus)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Bogdan Chain

Vastustaja: Atlanco LTD

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas asjaolu, et määruse (EÜ) nr 883/2004 (1) artikli 13 lõike 1 ja rakendusmääruse nr 987/2009 (2) artikli 14 lõike 5 punkti b kohaldamisala hõlmab „[isikut], kes tavaliselt töötab kahes või mitmes liikmesriigis”, tuleb tõlgendada nii, et kohaldamisala hõlmab ka olukorda, kus [lk 2] isik töötab ühe tööandjaga, kes asub Euroopa Liidu liikmesriigis, sõlmitud töölepingu alusel kahes muus liidu liikmesriigis, isegi kui:






  a) | teine liikmesriik, kuhu isik tööle asub, ei ole veel kindlaks määratud ning seda ei ole võimalik vormi A1 taotlemise ajal töö eripära tõttu ette näha, st kui töötajad teevad lühiajaliselt eri liikmesriikides ajutist tööd,
  või |
| --- | --- | --- |

1.

Kas asjaolu, et määruse (EÜ) nr 883/2004 (1) artikli 13 lõike 1 ja rakendusmääruse nr 987/2009 (2) artikli 14 lõike 5 punkti b kohaldamisala hõlmab „[isikut], kes tavaliselt töötab kahes või mitmes liikmesriigis”, tuleb tõlgendada nii, et kohaldamisala hõlmab ka olukorda, kus [lk 2] isik töötab ühe tööandjaga, kes asub Euroopa Liidu liikmesriigis, sõlmitud töölepingu alusel kahes muus liidu liikmesriigis, isegi kui:

a)

teine liikmesriik, kuhu isik tööle asub, ei ole veel kindlaks määratud ning seda ei ole võimalik vormi A1 taotlemise ajal töö eripära tõttu ette näha, st kui töötajad teevad lühiajaliselt eri liikmesriikides ajutist tööd,

või

| b) | kui töötamise kestust esimeses ja/või teises liikmesriigis ei ole võimalik töö eripära tõttu veel kindlaks määrata või ette ennustada, st kui töötajad teevad lühiajaliselt eri liikmesriikides ajutist tööd? |
| --- | --- |

b)

kui töötamise kestust esimeses ja/või teises liikmesriigis ei ole võimalik töö eripära tõttu veel kindlaks määrata või ette ennustada, st kui töötajad teevad lühiajaliselt eri liikmesriikides ajutist tööd?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas rakendusmääruse nr 987/2009 artikli 14 lõike 5 punkti b võib tõlgendada nii, et määruse nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 kohaldamisel viidatakse sõnadega „[isik], kes tavaliselt töötab kahes või enamas liikmesriigis” ka olukorrale, kus kahes erinevas liikmesriigis töötamise vahele jäävad ajavahemikud, mil isik ei tööta, kuid mille jooksul kehtib tema suhtes edasi sama tööleping? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas rakendusmääruse nr 987/2009 artikli 14 lõike 5 punkti b võib tõlgendada nii, et määruse nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 kohaldamisel viidatakse sõnadega „[isik], kes tavaliselt töötab kahes või enamas liikmesriigis” ka olukorrale, kus kahes erinevas liikmesriigis töötamise vahele jäävad ajavahemikud, mil isik ei tööta, kuid mille jooksul kehtib tema suhtes edasi sama tööleping?

| 3. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas asjaolu, et pädev liikmesriik ei väljasta vormi A1, välistab määruse nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 punkti b kohaldamise? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas asjaolu, et pädev liikmesriik ei väljasta vormi A1, välistab määruse nr 883/2004 artikli 13 lõike 1 punkti b kohaldamise?

| 4. | Kas rakendusmääruse nr 987/2009 artikli 16 lõige 5 ja/või artikli 20 lõige 1 või mis tahes muu nimetatud rakendusmääruse artikkel kohustavad liikmesriiki esialgse otsuse, mille viibimiskoha liikmesriik on kohaldatava õiguse kohta teinud, alusel omal algatusel väljastama vormi A1, ilma et asjassepuutuv tööandja peaks pädevale liikmesriigile täiendava taotluse esitama? |
| --- | --- |

4.

Kas rakendusmääruse nr 987/2009 artikli 16 lõige 5 ja/või artikli 20 lõige 1 või mis tahes muu nimetatud rakendusmääruse artikkel kohustavad liikmesriiki esialgse otsuse, mille viibimiskoha liikmesriik on kohaldatava õiguse kohta teinud, alusel omal algatusel väljastama vormi A1, ilma et asjassepuutuv tööandja peaks pädevale liikmesriigile täiendava taotluse esitama?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, lk 1; ELT eriväljaanne 05/05, lk 72).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, lk 1).

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Helsingin hovioikeus (Soome) 22. aprillil 2014 – Valev Visnapuu versus Kihlakunnansyyttäjä (Helsinki), Soome riik – Tullihallitus

(Kohtuasi C-198/14)

2014/C 202/15

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Helsingin hovioikeus

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Valev Visnapuu

Vastustajad: Kihlakunnansyyttäjä (Helsinki), Soome riik – Tullihallitus

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Soome joogipakendiaktsiisi korra, mille kohaselt tuleb tasuda joogipakendimaksu juhul, kui pakend ei ole tagastusskeemiga hõlmatud, õiguspärasust tuleb kontrollida ELTL artikli 34 asemel ELTL artiklist 110 lähtudes? Tagastusskeem peab põhinema pandil ning selle puhul peab joogi pakendaja või importija kas iseseisvalt või jäätmeseaduses või Ahvenamaa maakonda puudutavates vastavates õigusaktides ettenähtud viisil korraldama joogipakendite korduskasutuse ja taaskasutuse nii, et pakend täidetakse uuesti või taaskasutatakse toorainena? |
| --- | --- |

1.

Kas Soome joogipakendiaktsiisi korra, mille kohaselt tuleb tasuda joogipakendimaksu juhul, kui pakend ei ole tagastusskeemiga hõlmatud, õiguspärasust tuleb kontrollida ELTL artikli 34 asemel ELTL artiklist 110 lähtudes? Tagastusskeem peab põhinema pandil ning selle puhul peab joogi pakendaja või importija kas iseseisvalt või jäätmeseaduses või Ahvenamaa maakonda puudutavates vastavates õigusaktides ettenähtud viisil korraldama joogipakendite korduskasutuse ja taaskasutuse nii, et pakend täidetakse uuesti või taaskasutatakse toorainena?

| 2. | Kas esimesele küsimusele jaatavalt vastamise korral on kirjeldatud kord ELTL artiklit 110 arvestades kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ (1) artikli 1 lõikega 1, artikliga 7 ja artikliga 15? |
| --- | --- |

2.

Kas esimesele küsimusele jaatavalt vastamise korral on kirjeldatud kord ELTL artiklit 110 arvestades kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ (1) artikli 1 lõikega 1, artikliga 7 ja artikliga 15?

| 3. | Kas esimesele küsimusele eitavalt vastamise korral on kirjeldatud kord ELTL artiklit 34 arvestades kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ artikli 1 lõikega 1, artikliga 7 ja artikliga 15? |
| --- | --- |

3.

Kas esimesele küsimusele eitavalt vastamise korral on kirjeldatud kord ELTL artiklit 34 arvestades kooskõlas direktiivi 94/62/EÜ artikli 1 lõikega 1, artikliga 7 ja artikliga 15?

| 4. | Kas kolmandale küsimusele eitavalt vastamise korral on Soome joogipakendiaktsiisi kord ELTL artikli 36 alusel õiguspärane? |
| --- | --- |

4.

Kas kolmandale küsimusele eitavalt vastamise korral on Soome joogipakendiaktsiisi kord ELTL artikli 36 alusel õiguspärane?

| 5. | Kas olukorras, kus Soome ostja on Interneti kaudu või muud kaugmüüki kasutades ostnud teises liikmesriigis tegutsevalt jaemüüjalt alkohoolseid jooke, mille see müüja veab Soome, võib nõuet, et alkohoolseid jooke kaubanduslikul või muul ettevõtlusega seotud eesmärgil kasutaval isikul peab olema imporditava alkohoolse joogi osas selliseks tegevuseks jaemüügi eriluba, käsitada monopoli olemasolu või tegevust puudutavana, nii et see ei ole vastuolus ELTL artikliga 34 ja seda tuleb hoopis hinnata ELTL artiklist 37 lähtudes? |
| --- | --- |

5.

Kas olukorras, kus Soome ostja on Interneti kaudu või muud kaugmüüki kasutades ostnud teises liikmesriigis tegutsevalt jaemüüjalt alkohoolseid jooke, mille see müüja veab Soome, võib nõuet, et alkohoolseid jooke kaubanduslikul või muul ettevõtlusega seotud eesmärgil kasutaval isikul peab olema imporditava alkohoolse joogi osas selliseks tegevuseks jaemüügi eriluba, käsitada monopoli olemasolu või tegevust puudutavana, nii et see ei ole vastuolus ELTL artikliga 34 ja seda tuleb hoopis hinnata ELTL artiklist 37 lähtudes?

| 6. | Kas viiendale küsimusele jaatavalt vastamise korral on loanõue kooskõlas ELTL artiklis 37 sätestatud kaubanduslikku riigimonopoli puudutavate tingimustega? |
| --- | --- |

6.

Kas viiendale küsimusele jaatavalt vastamise korral on loanõue kooskõlas ELTL artiklis 37 sätestatud kaubanduslikku riigimonopoli puudutavate tingimustega?

| 7. | Kas viiendale küsimusele eitavalt vastamise korral, mil seega tuleb kohaldada ELTL artiklit 34, kujutab endast nimetatud artiklis keelatud koguselist impordipiirangut või samaväärset meedet Soomes kehtiv kord, mille kohaselt Interneti kaudu või muud kaugmüüki kasutades välisriigist alkohoolsete jookide tellimise korral on nende jookide import lubatud vaid isiklikuks tarvitamiseks, tingimusel et tellija ise või müüjast eraldiseisev isik on need alkohoolsed joogid Soome vedanud, ja mille kohaselt muul juhul on nõutav alkoholiseaduses ette nähtud luba? |
| --- | --- |

7.

Kas viiendale küsimusele eitavalt vastamise korral, mil seega tuleb kohaldada ELTL artiklit 34, kujutab endast nimetatud artiklis keelatud koguselist impordipiirangut või samaväärset meedet Soomes kehtiv kord, mille kohaselt Interneti kaudu või muud kaugmüüki kasutades välisriigist alkohoolsete jookide tellimise korral on nende jookide import lubatud vaid isiklikuks tarvitamiseks, tingimusel et tellija ise või müüjast eraldiseisev isik on need alkohoolsed joogid Soome vedanud, ja mille kohaselt muul juhul on nõutav alkoholiseaduses ette nähtud luba?

| 8. | Kas eelmisele küsimusele jaatavalt vastamise korral on kõnealune kord õigustatud ja proportsionaalne inimeste elu ja tervise kaitse kaalutlusega? |
| --- | --- |

8.

Kas eelmisele küsimusele jaatavalt vastamise korral on kõnealune kord õigustatud ja proportsionaalne inimeste elu ja tervise kaitse kaalutlusega?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, lk 10; ELT eriväljaanne 13/13, lk 349).

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour administrative d’appel de Nantes (Prantsusmaa) 13. veebruaril 2014 – Adiamix versus Direction départementale des finances publiques – Pôle Gestion fiscale

(Kohtuasi C-202/14)

2014/C 202/16

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour administrative d’appel de Nantes

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Adiamix

Vastustaja: Direction départementale des finances publiques – Pôle Gestion fiscale

Eelotsuse küsimus

Kas olemasoleva abikava kvalifitseerimist arvestades on kehtiv Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsus 2004/343/EÜ, mis käsitleb code général des impôts’ artikliga 44 septies kehtestatud maksuvabastuse korda seoses raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmisega (1).

---

(1)  Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/343/EÜ, mis käsitleb Prantsusmaa elluviidud abikava seoses raskustes olevate ettevõtjate ülevõtmisega (ELT L 108, lk 38).

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 25. aprillil 2014 – Hotel Sava Rogaška, Gostinstvo, turizem in storitve, d.o.o. versus Republika Slovenija – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje

(Kohtuasi C-207/14)

2014/C 202/17

Kohtumenetluse keel: sloveenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Hotel Sava Rogaška, Gostinstvo, turizem in storitve, d.o.o.

Vastustaja: Republika Slovenija – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2009/54/EÜ (1) artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et „ühest ja samast allikast pärit looduslik mineraalvesi” on:






  a) | samast puurkaevust pärit vesi, mitte aga erinevatest puurkaevudest ammutatud vesi, isegi kui tegemist on samasse põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit veega vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ (2) sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”; |
| --- | --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2009/54/EÜ (1) artikli 8 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et „ühest ja samast allikast pärit looduslik mineraalvesi” on:

a)

samast puurkaevust pärit vesi, mitte aga erinevatest puurkaevudest ammutatud vesi, isegi kui tegemist on samasse põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit veega vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ (2) sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”;

| b) | samast puurkaevust pärit vesi, mitte aga erinevatest puurkaevudest ammutatud vesi, isegi kui tegemist on sama põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit veega vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”, mille puhul tuleb määratlemisel arvesse võtta ka selliseid asjaolusid nagu puurkaevude vaheline kaugus, puurkaevude sügavus, ühest puurkaevust ammutatud vee spetsiifiline kvaliteet (näiteks selle keemiline ja mikrobioloogiline koostis), puurkaevude vaheline hüdrauliline ühendus, põhjaveekihi avatus või suletus; |
| --- | --- |

b)

samast puurkaevust pärit vesi, mitte aga erinevatest puurkaevudest ammutatud vesi, isegi kui tegemist on sama põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit veega vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”, mille puhul tuleb määratlemisel arvesse võtta ka selliseid asjaolusid nagu puurkaevude vaheline kaugus, puurkaevude sügavus, ühest puurkaevust ammutatud vee spetsiifiline kvaliteet (näiteks selle keemiline ja mikrobioloogiline koostis), puurkaevude vaheline hüdrauliline ühendus, põhjaveekihi avatus või suletus;

| c) | sama põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit vesi vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”, olenemata asjaolust, et vesi jõuab maapinnale mitme puurkaevu kaudu; |
| --- | --- |

c)

sama põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit vesi vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”, olenemata asjaolust, et vesi jõuab maapinnale mitme puurkaevu kaudu;

| d) | sama põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit vesi vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”, olenemata asjaolust, et vesi jõuab maapinnale mitme puurkaevu kaudu, mille puhul tuleb määratlemisel arvesse võtta ka selliseid asjaolusid nagu puurkaevude vaheline kaugus, puurkaevude sügavus, ühest puurkaevust ammutatud vee spetsiifiline kvaliteet (näiteks selle keemiline ja mikrobioloogiline koostis), puurkaevude vaheline hüdrauliline ühendus, põhjaveekihi avatus või suletus? |
| --- | --- |

d)

sama põhjaveekogumi põhjaveekihist pärit vesi vastavalt direktiivis 2000/60/EÜ sätestatud mõistetele „põhjaveekiht” ja „põhjaveekogum”, olenemata asjaolust, et vesi jõuab maapinnale mitme puurkaevu kaudu, mille puhul tuleb määratlemisel arvesse võtta ka selliseid asjaolusid nagu puurkaevude vaheline kaugus, puurkaevude sügavus, ühest puurkaevust ammutatud vee spetsiifiline kvaliteet (näiteks selle keemiline ja mikrobioloogiline koostis), puurkaevude vaheline hüdrauliline ühendus, põhjaveekihi avatus või suletus?

| 2. | Kas juhul, kui ühelegi esimeses küsimuses välja pakutud vastusele ei ole võimalik jaatavalt vastata, tuleb mõiste „ühest ja samast allikast pärit looduslik mineraalvesi” tõlgendamisel võtta arvesse selliseid asjaolusid nagu puurkaevude vaheline kaugus, puurkaevude sügavus, ühest puurkaevust ammutatud vee spetsiifiline kvaliteet, puurkaevude vaheline hüdrauliline ühendus, põhjaveekihi avatus või suletus? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui ühelegi esimeses küsimuses välja pakutud vastusele ei ole võimalik jaatavalt vastata, tuleb mõiste „ühest ja samast allikast pärit looduslik mineraalvesi” tõlgendamisel võtta arvesse selliseid asjaolusid nagu puurkaevude vaheline kaugus, puurkaevude sügavus, ühest puurkaevust ammutatud vee spetsiifiline kvaliteet, puurkaevude vaheline hüdrauliline ühendus, põhjaveekihi avatus või suletus?

---

(1)  ELT L 164, 26.6.2009, lk 45.

(2)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/15

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Sloveenia) 25. aprillil 2014 – NLB Leasing d.o.o. versus Sloveenia Vabariik – Ministrstvo za finance

(Kohtuasi C-209/14)

2014/C 202/18

Kohtumenetluse keel: sloveenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja esimeses kohtuastmes, praegune kassaator: NLB Leasing d.o.o.

Vastustaja: Sloveenia Vabariik – Ministrstvo za finance

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas põhikohtuasja asjaoludel tuleb nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 90 lõiget 1 tõlgendada nii, et liisingu esemeks oleva asja (kinnisasi) tagastamine liisinguandja valdusesse seetõttu, et liisinguvõtja ei ole täitnud oma maksekohustusi, ning eesmärgiga see järgnevalt müüa ja liisingulepingutele vastavalt hüvitada, vastab vaatamata sellele, et see toimub pärast kõigi liisingu maksete sissenõutavaks muutumist, pärast kaubatarnet toimuva „[t]ühistamise, taganemise, ülesütlemise või osalise või täieliku mittetasumise” juhtumile, mille puhul tuleb maksustatavat väärtust sellele vastavalt vähendada? |
| --- | --- |

1.

Kas põhikohtuasja asjaoludel tuleb nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), artikli 90 lõiget 1 tõlgendada nii, et liisingu esemeks oleva asja (kinnisasi) tagastamine liisinguandja valdusesse seetõttu, et liisinguvõtja ei ole täitnud oma maksekohustusi, ning eesmärgiga see järgnevalt müüa ja liisingulepingutele vastavalt hüvitada, vastab vaatamata sellele, et see toimub pärast kõigi liisingu maksete sissenõutavaks muutumist, pärast kaubatarnet toimuva „[t]ühistamise, taganemise, ülesütlemise või osalise või täieliku mittetasumise” juhtumile, mille puhul tuleb maksustatavat väärtust sellele vastavalt vähendada?

| 2. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 2 lõiget 1, artiklit 14 ja artikli 24 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et ostuvõimalusele vastavat summat, mis kujutab endast suuremat osa finantsliisingu lepingutest tulenevatest kohustustest ning mille liisinguvõtja tasub liisinguandjale sellisel moel, et maksekohustuste täitmata jätmise tõttu võtab liisinguandja oma valdusesse tagasi liisingueseme, müüb selle kolmandale isikule ja tasub müügihinnast ülejääva summa liisinguvõtjale, arvates sellest lõpparves maha ka ostuvõimalusele vastava summa, tuleb käsitada lepingu täitmise vastutasuna ning seega kaubatarnena, millelt tuleb seega tasuda käibemaksu; või tuleb seda käsitada vastutasuna kinnisasja renditeenuse või kasutamise eest (mille suhtes kohaldatakse käibemaksu seaduse alusel või maksukohustuslase valikul); või hoopis kahjuhüvitisena lepingust taganemise eest, mida makstakse selleks, et kõrvaldada liisinguvõtja kohustuste täitmata jätmisest tulenev kahju ning millel ei ole otsest seost ühegi tasu eest teenuste osutamisega ja mille suhtes seega ei kohaldata käibemaksu? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 2 lõiget 1, artiklit 14 ja artikli 24 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et ostuvõimalusele vastavat summat, mis kujutab endast suuremat osa finantsliisingu lepingutest tulenevatest kohustustest ning mille liisinguvõtja tasub liisinguandjale sellisel moel, et maksekohustuste täitmata jätmise tõttu võtab liisinguandja oma valdusesse tagasi liisingueseme, müüb selle kolmandale isikule ja tasub müügihinnast ülejääva summa liisinguvõtjale, arvates sellest lõpparves maha ka ostuvõimalusele vastava summa, tuleb käsitada lepingu täitmise vastutasuna ning seega kaubatarnena, millelt tuleb seega tasuda käibemaksu; või tuleb seda käsitada vastutasuna kinnisasja renditeenuse või kasutamise eest (mille suhtes kohaldatakse käibemaksu seaduse alusel või maksukohustuslase valikul); või hoopis kahjuhüvitisena lepingust taganemise eest, mida makstakse selleks, et kõrvaldada liisinguvõtja kohustuste täitmata jätmisest tulenev kahju ning millel ei ole otsest seost ühegi tasu eest teenuste osutamisega ja mille suhtes seega ei kohaldata käibemaksu?

| 3. | Kui vastus teisele küsimusele on, et tegemist on vastutasuga kaubatarne ja lepingu täitmise eest, esitatakse järgmine küsimus: kas käibemaksu neutraalsuse põhimõttega on vastuolus, kui liisinguandja maksab kaks korda sisendkäibemaksu; esimest korda finantsliisingu lepingute sõlmimisel (sealhulgas ostuvõimalusele vastavate summade eest, mis moodustavad suurema osa lepingu väärtusest) ja teist korda liisinguvõtja maksekohustuste täitmata jätmise tõttu kinnisasja (järgneval) müümisel kolmandale isikule, arvestades sellega, et teisest kaubatarnest tulenev käibemaksu tasumise kohustus pannakse lõpparvega liisinguvõtjale? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus teisele küsimusele on, et tegemist on vastutasuga kaubatarne ja lepingu täitmise eest, esitatakse järgmine küsimus: kas käibemaksu neutraalsuse põhimõttega on vastuolus, kui liisinguandja maksab kaks korda sisendkäibemaksu; esimest korda finantsliisingu lepingute sõlmimisel (sealhulgas ostuvõimalusele vastavate summade eest, mis moodustavad suurema osa lepingu väärtusest) ja teist korda liisinguvõtja maksekohustuste täitmata jätmise tõttu kinnisasja (järgneval) müümisel kolmandale isikule, arvestades sellega, et teisest kaubatarnest tulenev käibemaksu tasumise kohustus pannakse lõpparvega liisinguvõtjale?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/16

---

Euroopa Kohtu presidendi 13. märtsi 2014. aasta määrus (Sąd Najwyższy eelotsusetaotlus – Poola) – Polska Izba Informatyki i Telekomunikacji versus Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, menetluses osalesid: P4 Sp. z o.o., Krajowa Izba Gospodarcza Elektroniki i Telekomunikacji

(Kohtuasi C-633/13) (1)

2014/C 202/19

Kohtumenetluse keel: poola

Euroopa Kohtu president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 71, 8.3.2014.

---

Üldkohus

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/17

---

Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Donau Chemie versus komisjon

(Kohtuasi T-406/09) (1)

((Konkurents - Keelatud kokkulepped - Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine - Trahvid - Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikkel 23 - 2006. aasta suunised trahvide arvutamise kohta - Kergendavad asjaolud - Koostöö haldusmenetluses - Põhjendamiskohustus - Võrdne kohtlemine - Proportsionaalsus - Maksevõime))

2014/C 202/20

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Donau Chemie AG (Viin, Austria) (esindajad: advokaadid S. Polster, W. Brugger ja M. Brodey)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: N. von Lingen ja M. Kellerbauer, keda abistas professor T. Eilmansberger, ning hiljem N. von Lingen ja M. Kellerbauer)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 5791 lõplik EÜ [...] artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.396 – Terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid) artikkel 2 hagejat puudutavas osas, ning teise võimalusena nõue vähendada talle selle otsusega määratud trahvi.

Resolutsioon

| 1. | Määrata Donau Chemie AG-le komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 5791 lõplik EÜ [...] artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.396 – Terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid) artikli 2 punktis c määratud trahviks 4,35 miljonit eurot. |
| --- | --- |

1.

Määrata Donau Chemie AG-le komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 5791 lõplik EÜ [...] artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.396 – Terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid) artikli 2 punktis c määratud trahviks 4,35 miljonit eurot.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta 90 % Donau Chemie kohtukuludest tema enda kanda ja mõista temalt välja 90 % Euroopa komisjoni kohtukuludest. Jätta 10 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda ja mõista temalt välja 10 % Donau Chemie kohtukuludest. |
| --- | --- |

3.

Jätta 90 % Donau Chemie kohtukuludest tema enda kanda ja mõista temalt välja 90 % Euroopa komisjoni kohtukuludest. Jätta 10 % komisjoni kohtukuludest tema enda kanda ja mõista temalt välja 10 % Donau Chemie kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 312, 19.12.2009.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/17

---

Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Reagens versus komisjon

(Kohtuasi T-30/10) (1)

((Konkurents - Keelatud kokkulepped - Tinast termostabilisaatorite Euroopa turg - EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus - Hindade kindlaksmääramine, turgude jagamine ja tundliku äriteabe vahetamine - Rikkumise kestus - Trahvid - 2006. aasta suunised trahvide arvutamise meetodi kohta - Põhisumma - Kergendavad asjaolud - Maksevõime - Võrdne kohtlemine - Proportsionaalsus - Täielik pädevus - Trahvisumma sobivus))

2014/C 202/21

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Reagens SpA (San Giorgio di Piano, Itaalia) (esindajad: solicitor B. O’Connor, advokaadid L. Toffoletti, E. De Giorgi ja D. Gullo)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Bourke, F. Ronkes Agerbeek ja P. Van Nuffel)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 11. novembri 2009. aasta otsus nr K(2009)8682 (lõplik) [EÜ] artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/38.589 – termostabilisaatorid) või teise võimalusena nõue muuta hagejale määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Reagens SpA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Reagens SpA-lt.

---

(1)  ELT C 80, 27.3.2010.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/18

---

Üldkohtu 13. mai 2014. aasta otsus – McBride jt versus komisjon

(Kohtuasi T-458/10) (1)

((Kalandus - Kalavarude säilitamise meetmed - Sektori ümberkujundamine - Taotlus suurendada mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke, et parandada laevade ohutust - Eri laevu puudutav Iirimaa taotlus - Otsus, mis tehti pärast sama menetlust puudutava esialgse otsuse tühistamist Üldkohtu poolt - Uus tagasilükkamisotsus - Komisjoni pädevuse puudumine))

2014/C 202/22

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Peter McBride (Downings, Iirimaa) (kohtuasi T-458/10); Hugh McBride (Downings) (kohtuasi T-459/10); Mullglen Ltd (Largy, Iirimaa) (kohtuasi T-460/10); Cathal Boyle (Fiafannon, Iirimaa) (kohtuasi T-461/10); Thomas Flaherty (Kilronan, Iirimaa) (kohtuasi T-462/10); Ocean Tawlers Ltd (Killybegs, Iirimaa) (kohtuasi T-463/10); Patrick Fitzpatrick (Killeany, Iirimaa) (kohtuasi T-464/10); Eamon McHugh (Killybegs) (kohtuasi T-465/10); Eugene Hannigan (Killybegs) (kohtuasi T-466/10); Larry Murphy (Castletownbere, Iirimaa) (kohtuasi T-467/10); Brendan Gill (Lifford, Iirimaa) (kohtuasi T-471/10) (esindajad: A. Collins, SC, barrister N. Travers ja solicitor D. Barry, hiljem N. Travers, D. Barry ja barrister E. Barrington)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: kohtuasjas T-458/10–T-467/10 K. Banks, A. Bouquet ja A. Szmytkowska, hiljem A. Bouquet ja A. Szmytkowska, keda abistas barrister B. Doherty, ning kohtuasjas T-471/10 A. Bouquet ja A Szmytkowska, keda abistas B. Doherty)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 13. juuli 2010. aasta otsused K (2010) 4758, K (2010) 4748, K (2010) 4757, K (2010) 4751, K (2010) 4764, K (2010) 4750, K (2010) 4761, K (2010) 4767, K (2010) 4754, K (2010) 4753 ja K (2010) 4752, millega jäeti rahuldamata Iirimaa taotlus suurendada neljanda mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke, et võtta arvesse laevade Peader Elaine II, Heather Jane II, Pacelli, Marie Dawn, Westward Isle, Golden Rose, Shauna Ann, Antartic, Niamh Eoghan, Menhaden ja Brendelen ohutuse parandamist, mis kuuluvad vastavalt hagejatele Peter McBride, Hugh McBride, Mullglen, C. Boyle, T. Flaherty, Ocean Trawlers, P. Fitzpatrick, E. McHugh, E. Hannigan, L. Murphy ja B. Gill, ja mis võeti vastu pärast komisjoni 4. aprilli 2003. aasta otsuse 2003/245/EÜ (komisjonile saabunud taotluste kohta suurendada neljanda mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke, et parandada 12-meetrise kogupikkusega laevade ohutust, navigatsiooni, hügieenitingimusi, tootekvaliteeti ja töötingimusi (ELT L 90, lk 48)) tühistamist Euroopa Kohtu 17. aprilli 2008. aasta otsusega liidetud kohtuasjades C-373/06 P, C-379/06 P ja C-382/06 P: Flaherty jt vs. komisjon (EKL 2008, lk I-2649) ja Üldkohtu 13. juuni 2006. aasta otsusega liidetud kohtuasjades T-218/03–T-240/03: Boyle jt vs. komisjon (EKL 2006, lk II-1699).

Resolutsioon

| 1. | Tühistada komisjoni 13. juuli 2010. aasta otsused K (2010) 4758, K (2010) 4748, K (2010) 4757, K (2010) 4751, K (2010) 4764, K (2010) 4750, K (2010) 4761, K (2010) 4767, K (2010) 4754, K (2010) 4753 ja K (2010) 4752, millega jäeti rahuldamata Iirimaa taotlus suurendada neljanda mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke, et võtta arvesse hagejate laevade ohutuse parandamist. |
| --- | --- |

1.

Tühistada komisjoni 13. juuli 2010. aasta otsused K (2010) 4758, K (2010) 4748, K (2010) 4757, K (2010) 4751, K (2010) 4764, K (2010) 4750, K (2010) 4761, K (2010) 4767, K (2010) 4754, K (2010) 4753 ja K (2010) 4752, millega jäeti rahuldamata Iirimaa taotlus suurendada neljanda mitmeaastase arendusprogrammi eesmärke, et võtta arvesse hagejate laevade ohutuse parandamist.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 328, 4.12.2010.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/19

---

Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Adler Modemärkte versus Siseturu Ühtlustamise Amet – Blufin (MARINE BLEU)

(Kohtuasi T-160/12) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi MARINE BLEU taotlus - Varasem ühenduse sõnamärk BLUMARINE - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2014/C 202/23

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Adler Modemärkte AG (Haibach, Saksamaa) (esindajad: J.-C. Plate ja R. Kaase)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: D. Walicka ja G. Schneider)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Blufin SpA (Carpi, Itaalia) (esindaja: advokaat F. Caricato)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 3. veebruari 2012. aasta otsuse (asi R 1955/2010-2) peale, mis käsitles vastulausemenetlust Blufin SpA ja Adler Modemärkte AG vahel.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Adler Modemärkte AG kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud |
| --- | --- |

2.

Jätta Adler Modemärkte AG kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud

| 3. | Jätta Blufin SpA kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Blufin SpA kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 184, 23.6.2012.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/20

---

Üldkohtu 14. mai 2014. aasta otsus – Saksamaa versus komisjon

(Kohtuasi T-198/12) (1)

((Õigusaktide ühtlustamine - Direktiiv 2009/48/EÜ - Mänguasjade ohutus - Nitrosoamiinide, nitroositavate ainete, plii, baariumi, arseeni, antimoni ja elavhõbeda piirnormid mänguasjades - Komisjoni otsus mitte kiita täies ulatuses heaks neist normidest kõrvale kalduvate siseriiklike sätete jõussejätmist - Ajaliselt piiratud heakskiit - Selle tõendamine, et siseriiklike sätetega tagatakse inimeste tervise kaitse kõrgemal tasemel))

2014/C 202/24

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: T. Henze ja A. Wiedmann)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Patakia ja G. Wilms)

Ese

Nõue osaliselt tühistada komisjoni 1. märtsi 2012. aasta otsus 2012/160/EL, mis käsitleb Saksamaa liiduvalitsuse poolt teatavaks tehtud siseriiklikke õigusnorme, millega säilitatakse plii, baariumi, arseeni, antimoni, elavhõbeda ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete piirnorm mänguasjades ka pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ, mänguasjade ohutuse kohta, kohaldamise algust (ELT L 80, lk 19).

Resolutsioon

| 1. | Vajadus teha otsus selle kohta, kas komisjoni 1. märtsi 2012. aasta otsus 2012/160/EL, mis käsitleb Saksamaa liiduvalitsuse poolt teatavaks tehtud siseriiklikke õigusnorme, millega säilitatakse plii, baariumi, arseeni, antimoni, elavhõbeda ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete piirnorm mänguasjades ka pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) kohaldamise algust, on baariumi puudutavas osas õiguspärane, on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Vajadus teha otsus selle kohta, kas komisjoni 1. märtsi 2012. aasta otsus 2012/160/EL, mis käsitleb Saksamaa liiduvalitsuse poolt teatavaks tehtud siseriiklikke õigusnorme, millega säilitatakse plii, baariumi, arseeni, antimoni, elavhõbeda ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete piirnorm mänguasjades ka pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) kohaldamise algust, on baariumi puudutavas osas õiguspärane, on ära langenud.

| 2. | Tühistada otsuse 2012/160 artikli 1 teine lõik osas, milles siseriiklikud sätted, milles on kehtestatud plii piirnormid, kinnitati kuni 21. juulini 2013. |
| --- | --- |

2.

Tühistada otsuse 2012/160 artikli 1 teine lõik osas, milles siseriiklikud sätted, milles on kehtestatud plii piirnormid, kinnitati kuni 21. juulini 2013.

| 3. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

3.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 4. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja pool Saksamaa Liitvabariigi kohtukuludest. |
| --- | --- |

4.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja pool Saksamaa Liitvabariigi kohtukuludest.

---

(1)  ELT C 200, 7.7.2012.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/20

---

Üldkohtu 20. mai 2014. aasta otsus – Argo Group International Holdings versus Siseturu Ühtlustamise Amet-Arisa Assurances (ARIS)

(Kohtuasi T-247/12) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi ARIS taotlus - Varasem ühenduse kujutismärk ARISA ASSURANCES S.A. - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste sarnasus - Varasemate kaubamärkide turul kooseksisteerimine - Ameerika õiguspõhimõte, nn Morehouse defense - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

2014/C 202/25

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Argo Group International Holdings Ltd (Hamilton, Bermuda, Ühendkuningriik) (esindajad: solicitor R. Hoy, solicitor S. Levine ja solicitor N. Edbrooke)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: L. Rampini)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Arisa Assurances SA (Luxembourg, Luksemburg) (esindaja: advokaat H. Bock)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 9. märtsi 2012. aasta otsuse (asi R 193/2011-2) peale, mis käsitleb Arisa Assurances SA ja Argo Group International Holdings Ltd vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Argo Group International Holdings Ltd-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Argo Group International Holdings Ltd-lt.

---

(1)  ELT C 243, 11.8.2012.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/21

---

Üldkohtu 15. mai 2014. aasta otsus – Katjes Fassin versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Yoghurt-Gums)

(Kohtuasi T-366/12) (1)

((Ühenduse kaubamärk - Ühenduse kujutismärgi Yoghurt-Gums taotlus - Absoluutsed keeldumispõhjused - Eristusvõime - Kirjeldavus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c))

2014/C 202/26

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Katjes Fassin GmbH & Co. KG (Emmerich-sur-le-Rhein, Saksamaa) (esindaja: advokaat T. Schmitz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: D. Walicka)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. juuni 2012. aasta selle otsuse (asi R 523/2012-4) peale, mis käsitles kujutismärgi Yoghurt-Gums registreerimist ühenduse kaubamärgina

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Katjes Fassin GmbH & Co. KG-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Katjes Fassin GmbH & Co. KG-lt.

---

(1)  ELT C 319, 20.10.2012

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/22

---

Üldkohtu 20. mai 2014. aasta otsus – De Luca versus komisjon

(Kohtuasi T-200/13 P) (1)

((Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Ametisse nimetamine - Palgaastmele määramine - Kõrgema teenistusgrupi ametikohale nimetamine pärast avalikku konkurssi - Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes pärast seda, kui üldkohus on saatnud selle sinna uueks läbivaatamiseks - Uute personalieeskirjade jõustumine - Üleminekusätted - Personalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõige 3))

2014/C 202/27

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Patrizia De Luca (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid S. Orlandi ja J.-N. Louis, hiljem S. Orlandi)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon (esindaja: J. Currall); Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Bauer ja A. Bisch)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 30. jaanuari 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F-20/06 RENV: De Luca vs. Komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), nõudega see otsus tühistada.

Resolutsioon

| 1. | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2. | Patrizia De Luca ja Euroopa Komisjon kannavad neile kahes Üldkohtu menetluses ja kahes Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses tekkinud kohtukulud ise. |
| --- | --- |

2.

Patrizia De Luca ja Euroopa Komisjon kannavad neile kahes Üldkohtu menetluses ja kahes Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses tekkinud kohtukulud ise.

| 3. | Euroopa Liidu Nõukogu kannab talle kahes Üldkohtu menetluses ja kahes Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses tekkinud kohtukulud ise. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu Nõukogu kannab talle kahes Üldkohtu menetluses ja kahes Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses tekkinud kohtukulud ise.

---

(1)  ELT C 171, 15.6.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/22

---

Üldkohtu 6. mai 2014. aasta määrus – Unión de Almacenistas de Hierros de España versus komisjon

(Kohtuasi T-419/13) (1)

((Juurdepääs dokumentidele - Määrus (EÜ) nro1049/2001 - Dokumendid, mis puudutavad kahte konkurentsimenetlust Hispaanias - Juurdepääsu lubamisest kaudne keeldumine - Sõnaselge otsuse tegemine peale hagi esitamist - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine))

2014/C 202/28

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Unión de Almacenistas de Hierros de España (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid A. Creus Carreras, A. Valiente Martin ja C. Maldonado Márquez)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Baquero Cruz ja F. Clotuche-Duvieusart)

Ese

Nõue tühistada komisjoni kaudne otsus, millega viimane keeldub lubamast hagejal tutvuda teatud dokumentidega, mis puudutavad komisjoni ja Comisión Nacional de la Competencia (konkurentsiamet) vahelist kirjavahetust seoses mainitud konkurentsiameti poolt alustatud kahe siseriikliku menetlusega.

Resolutsioon

| 1. | Vajadus otsustada hagi üle on ära langenud. |
| --- | --- |

1.

Vajadus otsustada hagi üle on ära langenud.

| 2. | Vajadus otsustada menetlusse astumise taotluste üle on ära langenud. |
| --- | --- |

2.

Vajadus otsustada menetlusse astumise taotluste üle on ära langenud.

| 3. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista Unión de Almacenistas de Hierros de España kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista Unión de Almacenistas de Hierros de España kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

| 4. | Jätta Saksamaa Liitvabariigi ja Hispaania Kuningriigi kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta Saksamaa Liitvabariigi ja Hispaania Kuningriigi kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 304, 19.10.2013.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/23

---

Üldkohtu presidendi 6. mai 2014. aasta määrus – Frucona Košice versus komisjon

(Kohtuasi T-103/14 R)

((Ajutiste meetmete kohaldamine - Riigiabi - Alkohol ja piiritusjoogid - Maksuvõla kustutamine kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse raames - Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma - Kohaldamise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine - Fumus boni iuris’e puudumine))

2014/C 202/29

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Frucona Košice a.s. (Košice, Slovakkia) (esindajad: K. Lasok, QC, barrister B. Hartnett, barrister J. Holmes ja advokaat O. Geiss)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: K. Walkerová ja L. Armati)

Ese

Nõue peatada komisjoni 16. oktoobri 2013. aasta otsuse C (2013) 6261 (final) riigiabi SA.18211 (C 25/2005) (ex NN 21/2005) kohta, mida Slovaki Vabariik andis Frucona Košice a.s.-ile, kohaldamine osas, milles Slovaki Vabariiki kohustatakse abi tagasi nõudma.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/23

---

27. märtsil 2014 esitatud hagi – Ben Ali versus nõukogu

(Kohtuasi T-200/14)

2014/C 202/30

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Ali (Saint-Étienne-du-Rouvray, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat A. de Saint Remy)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | võtta Üldkohtu kodukorra artikli 64 alusel menetlust korraldav meede, millega nõutakse komisjonilt kõikide vaidlustatud määruse vastuvõtmisega seotud dokumentide avaldamist; |
| --- | --- |

—

võtta Üldkohtu kodukorra artikli 64 alusel menetlust korraldav meede, millega nõutakse komisjonilt kõikide vaidlustatud määruse vastuvõtmisega seotud dokumentide avaldamist;

| — | tühistada esiteks Euroopa Liidu Nõukogu (ELN) 30. jaanuari 2014. aasta otsus nr 2014/49/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias, ja teiseks nõukogu 30. jaanuari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 81/2014, millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias; |
| --- | --- |

—

tühistada esiteks Euroopa Liidu Nõukogu (ELN) 30. jaanuari 2014. aasta otsus nr 2014/49/ÜVJP, millega muudetakse nõukogu otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias, ja teiseks nõukogu 30. jaanuari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 81/2014, millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias;

| — | mõista Euroopa Liidu Nõukogult hageja kasuks välja kokku 1 00  000 eurot kogu hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidu Nõukogult hageja kasuks välja kokku 1 00  000 eurot kogu hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest;

| — | mõista Euroopa Liidu Nõukogult hageja kasuks välja 30  000 eurot käesoleva hagiavaldusega seotud õigusabikuludeks, mis tuleb tasuda vastavalt kodukorra artiklile 91 hüvitamisele kuuluvate kuludena; |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Liidu Nõukogult hageja kasuks välja 30  000 eurot käesoleva hagiavaldusega seotud õigusabikuludeks, mis tuleb tasuda vastavalt kodukorra artiklile 91 hüvitamisele kuuluvate kuludena;

| — | mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet, mis on sisuliselt samad või sarnased kohtuasjas T-301/11, Ben Ali vs. nõukogu (1) esitatud väidetega.

---

(1)  ELT 2011, C 226, lk 29.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/24

---

28. märtsil 2014 esitatud hagi – Aluwerk Hettstedt versus ECHA

(Kohtuasi T-207/14)

2014/C 202/31

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Aluwerk Hettstedt GmbH (Hettstedt, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Ahlhaus ja J. Schrotz)

Kostja: Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada Euroopa Kemikaaliameti 21. jaanuari 2014. aasta otsus nr SME(2013) 4525 ja 23. jaanuari 2014. aasta arve nr 10046841 tühiseks; ja |
| --- | --- |

—

tunnistada Euroopa Kemikaaliameti 21. jaanuari 2014. aasta otsus nr SME(2013) 4525 ja 23. jaanuari 2014. aasta arve nr 10046841 tühiseks; ja

| — | mõista kõik kohtukulud, kaasa arvatud hageja kohtukulud, välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud, kaasa arvatud hageja kohtukulud, välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostjal puudus pädevus.






  — | Kostja ei olnud pädev vaidlustatud otsust nr SME(2013) 4524 vastu võtma. Ei määrus (EÜ) 1907/2006 (1) ega määrus (EÜ) 340/2008 (2) võimalda kostjal teha eraldi otsust selle kohta, kas registreeritu vastab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostjal puudus pädevus.

—

Kostja ei olnud pädev vaidlustatud otsust nr SME(2013) 4524 vastu võtma. Ei määrus (EÜ) 1907/2006 (1) ega määrus (EÜ) 340/2008 (2) võimalda kostjal teha eraldi otsust selle kohta, kas registreeritu vastab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele kehtestatud kriteeriumidele.

| 2. | Teine väide, et rikutud on 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1.






  — | Kogu hagejaga peetud teabevahetuses jättis kostja täitmata oma kohustuse suhelda liikmesriigi kodanikuga ühes selle riigi ametlikus keeles. Selline seaduserikkumine on takistanud hagejal täita nõudmisi, mida tal tuleb järgida selle tõendamisel, et ta on väikeettevõte. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1.

—

Kogu hagejaga peetud teabevahetuses jättis kostja täitmata oma kohustuse suhelda liikmesriigi kodanikuga ühes selle riigi ametlikus keeles. Selline seaduserikkumine on takistanud hagejal täita nõudmisi, mida tal tuleb järgida selle tõendamisel, et ta on väikeettevõte.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsused on põhjendamatud ja et temalt nõutav haldustasu on ebaproportsionaalne.






  — | Vaidlustatud otsuste sisu on vale. Hagejal oli õigus tasu vähendamisele vastavalt määrusele (EÜ) 340/2008. Kostja esitatud arve haldustasude kohta ei ole põhjendatud, kuna see tasu nõuti hagejalt sisse ebanõuetekohase menetluse alusel. Haldustasul puudub kohane õiguslik alus ja see on ebaproportsionaalne. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsused on põhjendamatud ja et temalt nõutav haldustasu on ebaproportsionaalne.

—

Vaidlustatud otsuste sisu on vale. Hagejal oli õigus tasu vähendamisele vastavalt määrusele (EÜ) 340/2008. Kostja esitatud arve haldustasude kohta ei ole põhjendatud, kuna see tasu nõuti hagejalt sisse ebanõuetekohase menetluse alusel. Haldustasul puudub kohane õiguslik alus ja see on ebaproportsionaalne.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ

(2)  Komisjoni 16. aprill 2008. aasta määrus (EÜ) nr 340/2008, Euroopa Kemikaaliametile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), makstavate tasude kohta

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/25

---

28. märtsil 2014 esitatud hagi – Richard Anton versus ECHA

(Kohtuasi T-208/14)

2014/C 202/32

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Richard Anton KG (Grâfelfing, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Ahlhaus ja J. Schrotz)

Kostja: Euroopa Kemikaaliamet (ECHA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada Euroopa Kemikaaliameti 21. jaanuari 2014. aasta otsus nr SME(2013) 4524 ja 23. jaanuari 2014. aasta arve nr 10046845 tühiseks; ja |
| --- | --- |

—

tunnistada Euroopa Kemikaaliameti 21. jaanuari 2014. aasta otsus nr SME(2013) 4524 ja 23. jaanuari 2014. aasta arve nr 10046845 tühiseks; ja

| — | mõista kõik kohtukulud, kaasa arvatud hageja kohtukulud, välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud, kaasa arvatud hageja kohtukulud, välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et kostjal puudus pädevus.






  — | Kostja ei olnud pädev vaidlustatud otsust nr SME(2013) 4524 vastu võtma. Ei määrus (EÜ) 1907/2006 (1) ega määrus (EÜ) 340/2008 (2) võimalda kostjal teha eraldi otsust selle kohta, kas registreeritu vastab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et kostjal puudus pädevus.

—

Kostja ei olnud pädev vaidlustatud otsust nr SME(2013) 4524 vastu võtma. Ei määrus (EÜ) 1907/2006 (1) ega määrus (EÜ) 340/2008 (2) võimalda kostjal teha eraldi otsust selle kohta, kas registreeritu vastab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele kehtestatud kriteeriumidele.

| 2. | Teine väide, et rikutud on 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1.






  — | Kogu hagejaga peetud teabevahetuses jättis kostja täitmata oma kohustuse suhelda liikmesriigi kodanikuga ühes selle riigi ametlikus keeles. Selline seaduserikkumine on takistanud hagejal täita nõudmisi, mida tal tuleb järgida selle tõendamisel, et ta on väikeettevõte. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1.

—

Kogu hagejaga peetud teabevahetuses jättis kostja täitmata oma kohustuse suhelda liikmesriigi kodanikuga ühes selle riigi ametlikus keeles. Selline seaduserikkumine on takistanud hagejal täita nõudmisi, mida tal tuleb järgida selle tõendamisel, et ta on väikeettevõte.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud otsused on põhjendamatud ja et temalt nõutav haldustasu on ebaproportsionaalne.






  — | Vaidlustatud otsuste sisu on vale. Hagejal oli õigus tasu vähendamisele vastavalt määrusele (EÜ) 340/2008. Kostja esitatud arve haldustasude kohta ei ole põhjendatud, kuna see tasu nõuti hagejalt sisse ebanõuetekohase menetluse alusel. Haldustasul puudub kohane õiguslik alus ja see on ebaproportsionaalne. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud otsused on põhjendamatud ja et temalt nõutav haldustasu on ebaproportsionaalne.

—

Vaidlustatud otsuste sisu on vale. Hagejal oli õigus tasu vähendamisele vastavalt määrusele (EÜ) 340/2008. Kostja esitatud arve haldustasude kohta ei ole põhjendatud, kuna see tasu nõuti hagejalt sisse ebanõuetekohase menetluse alusel. Haldustasul puudub kohane õiguslik alus ja see on ebaproportsionaalne.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ

(2)  Komisjoni 16. aprill 2008. aasta määrus (EÜ) nr 340/2008, Euroopa Kemikaaliametile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), makstavate tasude kohta

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/26

---

9. aprillil 2014 esitatud hagi – Gmina Kosakowo versus komisjon

(Kohtuasi T-217/14)

2014/C 202/33

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Gmina Kosakowo (Kosakowo, Poola) (esindaja: radca prawny M. Leśny)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 11. veebruari 2014. aasta otsus asjas SA 35388, millega tehakse Poolale ülesandeks nõuda Gdynia-Kosakowo lennujaamalt tagasi talle alusetult antud riigiabi; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 11. veebruari 2014. aasta otsus asjas SA 35388, millega tehakse Poolale ülesandeks nõuda Gdynia-Kosakowo lennujaamalt tagasi talle alusetult antud riigiabi;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide






  — | vaidlustatud otsuse aluseks olnud asjaolude puudulik tuvastamine |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide

—

vaidlustatud otsuse aluseks olnud asjaolude puudulik tuvastamine

| 2. | Teine väide






  — | ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine, kuna alusetult on eeldatud, et Gmina Kosakowo andis riigiabi kõnealust sätet rikkudes, kuigi äriühingu Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. osade ülevõtmine Gmina Kosakowo poolt kujutas endast tasaarvestust maa rentimise lepingu raames toimunud tehinguga; peale selle on Euroopa Komisjon kohaldanud vääralt erainvestori kriteeriumi |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide

—

ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine, kuna alusetult on eeldatud, et Gmina Kosakowo andis riigiabi kõnealust sätet rikkudes, kuigi äriühingu Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. osade ülevõtmine Gmina Kosakowo poolt kujutas endast tasaarvestust maa rentimise lepingu raames toimunud tehinguga; peale selle on Euroopa Komisjon kohaldanud vääralt erainvestori kriteeriumi

| 3. | Kolmas väide






  — | järgmiste menetluseeskirjade rikkumine: ELTL artikli 107 lõige 1 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 5 lõikega 1, sest erainvestori kriteeriumi on kohaldatud vääralt; nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõige 5 koostoimes artikli 13 lõikega 1, sest tagastatava abi summa määrati kindlaks valesti, kuna selle hulka kuuluvaks loeti ka turvalisuse ja infrastruktuuri väljaminekud; ELTL artikli 296 teine lõik, sest vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud, kuna see ei sisalda olulist teavet, mille alusel saaks tuvastada otsuse vastuvõtmise põhjuseid. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide

—

järgmiste menetluseeskirjade rikkumine: ELTL artikli 107 lõige 1 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 5 lõikega 1, sest erainvestori kriteeriumi on kohaldatud vääralt; nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõige 5 koostoimes artikli 13 lõikega 1, sest tagastatava abi summa määrati kindlaks valesti, kuna selle hulka kuuluvaks loeti ka turvalisuse ja infrastruktuuri väljaminekud; ELTL artikli 296 teine lõik, sest vaidlustatud otsus ei ole piisavalt põhjendatud, kuna see ei sisalda olulist teavet, mille alusel saaks tuvastada otsuse vastuvõtmise põhjuseid.

---

| 30.6.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 202/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 202/27

---

Apellatsioonkaebus, mille Euroopa Ravimiamet esitas 15. aprillil 2014 Avaliku Teenistuse Kohtu 5. veebruari 2014. aasta otsuse peale kohtuasjas F-29/13, Drakeford versus EMA

(Kohtuasi T-231/14 P)

2014/C 202/34

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Euroopa Ravimiamet (EMA) (esindajad: T. Jabłoński ja N. Rampal Olmedo, keda abistasid advokaadid D. Waelbroeck ja A. Duron)

Teine menetluspool: David Drakeford (Dublin, Iirimaa)

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu otsus kohtuasjas F-29/13 osas, milles sellega tühistati EMA otsus jätta pikendamata teise menetluspoole tööleping; |
| --- | --- |

—

tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu otsus kohtuasjas F-29/13 osas, milles sellega tühistati EMA otsus jätta pikendamata teise menetluspoole tööleping;

| — | rahuldada nõuded, mille apellant esimeses kohtuastmes esitas, st jätta hagi täies ulatuses rahuldamata; |
| --- | --- |

—

rahuldada nõuded, mille apellant esimeses kohtuastmes esitas, st jätta hagi täies ulatuses rahuldamata;

| — | mõista teiselt menetluspoolelt välja nii käesoleva kohtumenetluse kui ka Avaliku Teenistuse Kohtus toimunud menetluse kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista teiselt menetluspoolelt välja nii käesoleva kohtumenetluse kui ka Avaliku Teenistuse Kohtus toimunud menetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimest lõiku tõlgendades õigusnormi, kui ta leidis, et väljendiga „seejärel pikendatakse lepingut” on silmas peetud mis tahes menetlust, mille abil Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a mõttes ajutine töötaja jätkab pärast tema tähtajalise töösuhte lõppemist tööandjaga töösuhet samas staatuses, seda ka siis kui pikendamisega kaasneb liikumine uuele palgaastmele või areng täidetavate ülesannete osas. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimest lõiku tõlgendades õigusnormi, kui ta leidis, et väljendiga „seejärel pikendatakse lepingut” on silmas peetud mis tahes menetlust, mille abil Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a mõttes ajutine töötaja jätkab pärast tema tähtajalise töösuhte lõppemist tööandjaga töösuhet samas staatuses, seda ka siis kui pikendamisega kaasneb liikumine uuele palgaastmele või areng täidetavate ülesannete osas.

| 2. | Teine väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi seoses erandi tegemisega Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimese lõigu tõlgendusest. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi seoses erandi tegemisega Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimese lõigu tõlgendusest.

| 3. | Kolmas väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kasutades oma täielikku pädevust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kasutades oma täielikku pädevust.

---