# Uradni list L 234/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 234 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 577. avgust 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 234

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 577. avgust 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 855/2014 z dne 4. avgusta 2014 o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Robiola di Roccaverano (ZOP)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 856/2014 z dne 4. avgusta 2014 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Lammefjordsgulerod (ZGO)) | 6 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 857/2014 z dne 6. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 12 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 855/2014 z dne 4. avgusta 2014 o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Robiola di Roccaverano (ZOP))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 856/2014 z dne 4. avgusta 2014 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Lammefjordsgulerod (ZGO))

6

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 857/2014 z dne 6. avgusta 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

12

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( UL L 214, 19.7.2014 ) | 15 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta ( UL L 214, 19.7.2014 )

( UL L 214, 19.7.2014 )

15

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 855/2014

z dne 4. avgusta 2014

o odobritvi manjše spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Robiola di Roccaverano (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Robiola di Roccaverano“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (3) in Uredbo Komisije (EU) št. 217/2011 (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Robiola di Roccaverano“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2), kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1263/96 (3) in Uredbo Komisije (EU) št. 217/2011 (4).

| (2) | Namen vloge je sprememba specifikacije glede temperature in prostorov za zorenje. |
| --- | --- |

(2)

Namen vloge je sprememba specifikacije glede temperature in prostorov za zorenje.

| (3) | Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 zadevne uredbe – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 zadevne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija za zaščiteno označbo porekla „Robiola di Roccaverano“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščeni enotni dokument, v katerem so navedeni glavni elementi specifikacije, je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. avgusta 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Ferdinando NELLI FEROCI

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12 2012, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 163, 2.7.1996, str. 19.

3

(4)  UL L 59, 4.3.2011, str. 19.

4

---

PRILOGA I

V specifikaciji zaščitene označbe porekla „Robiola di Roccaverano“ se odobri naslednja sprememba:

Stavek v oddelku specifikacije o metodi pridobivanja: „Naravno zorenje poteka tako, da se sveži proizvod takoj po vložitvi v modele vsaj tri dni hrani v ustreznih prostorih vsaj tri dni po dajanju v modele, in sicer pri temperaturi med 15 in 20°.“ se črta. Ta sprememba naj bi koristila proizvajalcem, saj pogosto uporabljajo iste prostore za proizvodnjo, za kar so potrebne temperature med 20 in 24°, in za prvo sušenje. Zelo težko je obvladovati ohranjanje različnih temperatur v istem prostoru, zato so na podlagi te zahteve navadno kaznovane manjše sirarne. Vloga za spremembo se opira na ugotovitve iz preteklih let, ki dokazujejo, da se z odstranitvijo zahteve ne vpliva na značilnosti sira.

---

PRILOGA II

PREČIŠČENI ENOTNI DOKUMENT

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1)

„ROBIOLA DI ROCCAVERANO“

Št. ES: IT-PDO-0317-01185 – 11.12.2013

ZGO ( ) ZOP (X)

1.   Ime

„Robiola di Roccaverano“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.3 — Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Robiola di Roccaverano“ je sir, ki se proizvaja skozi vse leto. Pridobiva se iz usirjenega mleka, sveži sir se pusti zoreti ali dozoreti.

„Robiola di Roccaverano“ ZOP je valjaste oblike z rahlo obrobljenimi ravnimi ploskvami in rahlo izbočenim obodom. Premer ploskev je med 10 in 14 cm, višina oboda pa od 2,5 do 4 cm. Teža posameznega hlebca je od 250 do 400 g. Ti parametri se uporabljajo za proizvod po najkrajšem obdobju zorenja.

Referenčne vrednosti proizvoda „Robiola di Roccaverano“ za maščobe, beljakovinske snovi in neorganske ostanke so tretji dan zorenja naslednje:

| | maščobe: v suhi snovi minimalno 40 %; |
| --- | --- |

maščobe: v suhi snovi minimalno 40 %;

| | beljakovinske snovi: v suhi snovi minimalno 34 %; |
| --- | --- |

beljakovinske snovi: v suhi snovi minimalno 34 %;

| | neorganski ostanki: v suhi snovi minimalno 3 %. |
| --- | --- |

neorganski ostanki: v suhi snovi minimalno 3 %.

Senzorične lastnosti sira „Robiola di Roccaverano“ se na podlagi stopnje zrelosti delijo na:

| | svež proizvod, med četrtim in desetim dnevom zorenja: skorja: lahko je rahlo prekrita s plesnijo ali pa je sploh ni; zunanji videz: mlečno bel ali svetlo rumen; sredica: mlečno bele barve; struktura: kremna, mehka; vonj in okus: blag, značilnega okusa in/ali rahlo kiselkast; |
| --- | --- |

svež proizvod, med četrtim in desetim dnevom zorenja: skorja: lahko je rahlo prekrita s plesnijo ali pa je sploh ni; zunanji videz: mlečno bel ali svetlo rumen; sredica: mlečno bele barve; struktura: kremna, mehka; vonj in okus: blag, značilnega okusa in/ali rahlo kiselkast;

| | zrel proizvod po enajstih dneh zorenja: skorja: naravno prekrita s plesnijo; zunanji videz: umazano bele barve, svetlo rumena ali rahlo rdečkasta; sredica: mlečno bele barve; struktura: mehka, po daljšem času zorenja rahlo čvrsta, pod skorjo značilnega okusa je lahko smetanasta. |
| --- | --- |

zrel proizvod po enajstih dneh zorenja: skorja: naravno prekrita s plesnijo; zunanji videz: umazano bele barve, svetlo rumena ali rahlo rdečkasta; sredica: mlečno bele barve; struktura: mehka, po daljšem času zorenja rahlo čvrsta, pod skorjo značilnega okusa je lahko smetanasta.

V siru „Robiola di Roccaverano“ se vonji in okusi krepijo, vse dokler ne postanejo pikantni.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Za proizvodnjo sira „Robiola di Roccaverano“ se uporabljajo surovo polnomastno kozje mleko pasem Roccaverano in Camosciata Alpina ter njunih križanj, ovčje mleko pasme Pecora delle Langhe ter kravje mleko pasem Piemontese in Bruna Alpina ter njunih križanj, ki izvira izključno z območja proizvodnje v naslednjih razmerjih: surovo polnomastno kozje mleko, ki je lahko čisto ali mešano, pri čemer mora biti njegov delež najmanj 50 %, v spremenljivem razmerju s surovim polnomastnim kravjim in/ali ovčjim mlekom z deležem največ 50 %, od zaporednih molž, ki se opravijo v časovnem obdobju od 24 do 48 ur.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Prehrana ovac ali koz se zagotovi s pašo živali v obdobju med 1. marcem in 30. novembrom ter z uporabo sveže in/ali sušene krme ter žitnega zrnja, stročnic, oljnic in njihovih proizvodov. Travniške, travniško-pašniške in gozdne parcele morajo biti vpisane na seznam, ki ga vodi nadzorni organ. Prehrana krav obsega pašo in svežo in/ali sušeno krmo ter žitno zrnje, stročnice, oljnice in njihove proizvode.

Prehrana vseh živali mora izvirati z območja proizvodnje z deležem nad 80 %. Prepovedana je uporaba silažne koruze in krme. Prehrana živali ne sme vsebovati gensko spremenjenih organizmov. Ni dovoljena raba mleka živali, vzrejenih v zaprtih prostorih.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Rejne živali, katerih mleko je bilo uporabljeno pri pripravi sira „Robiola di Roccaverano“, se morajo nahajati znotraj opredeljenega geografskega območja.

Enako velja za proizvodnjo mleka, predelavo mleka in zorenje.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Pakiranje mora potekati na območju proizvodnje, ker je ta sir iz svežega in mehkega testa ter brez skorje, zaradi česar obstaja večja nevarnost izsušitve, oksidacije in sprememb na račun deleža maščob. Poleg tega je pri sami proizvodnji nemogoče neizbrisno označiti sir, ker je ta brez skorje.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Ob sprostitvi na trg je treba na sir pritrditi lepilno plombo, ki zapre pakiranje in na kateri je naveden logotip z imenom s stilizirano črko „R“. V grafični podobi stilizirane velike tiskane črke „R“ rjave barve je narisan stolp, ki je na vrhu nazobčan po vzoru znamenitega stolpa v občini Roccaverano; notranja praznina črke predstavlja hlebec sira „Robiola di Roccaverano“, pod krakom pa je okrasni rob zelene in bledo rumene-zelene barve, ki spominja na travnike in značilno razgibanost gričev pokrajine Langa. Vse to obdaja krožni kolobar temno zelene barve, v katerem je z velikimi tiskanimi črkami bele barve zapisano „ROBIOLA DI ROCCAVERANO“, v sredini spodaj pa je vključen majhen stiliziran cvet bele barve. Logotip je v celoti natisnjen na beli podlagi. Pod logotipom z imenom sta navedeni identifikacijska oznaka proizvajalca in zaporedna številka nalepke: na rumenorjavi podlagi za proizvod „Robiola di Roccaverano“ iz čistega kozjega mleka in na beli podlagi za proizvode iz mešanih vrst mleka. Obvezno pa je na nalepki treba navesti različne odstotne deleže uporabljenega mleka. Vsak posamezen hlebec je ob sprostitvi na trg cel, zapakiran in opremljen s plombo.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega upravno območje naslednjih občin: Bubbio, Cessole, Loazzolo, Mombaldone, Monastero Bormida, Olmo Gentile, Roccaverano, San Giorgio Scarampi, Serole in Vesime; pokrajina Alexandria: Castelletto d'Erro, Denice, Malvicino, Merana, Montechiaro d'Acqui, Pareto, Ponti, Spigno Monferrato in območje občine Cartosio na levem bregu hudournika Erro.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebnosti geografskega območja

Tla so po naravi ilovnata z lapornato podlago, na nekaterih območjih so premiki zemlje povzročili nastanek značilnih površin koluvialne narave z zelo debelo ilovnato plastjo, ki dobro zadržuje vodo in ima zelo visoko stopnjo rodovitnosti. Podnebje je celinsko, z značilnimi obdobji hudega mraza, obilnega sneženja, izmeničnih zmrzali in taljenja ledu pozimi ter visokih temperatur poleti, po nenadnem preobratu proti koncu junija. Ni veliko različnih vrst padavin, letno povprečje pa je 300 mm z zelo nizkimi konicami v pomladno-poletnem obdobju, zaradi česar so nekatera leta zelo sušna. Okolje s takimi pedoklimatskimi značilnostmi omogoča proizvodnjo značilne krme, ki se pridobiva s travnikov in travniško-pašniških površin. Gre za polifitne travnike, na katerih prevladujejo trave (približno 75 %) in stročnice (približno 25 %), ki se jim pridružujejo številna zelišča in zdravilne rastline. Glavne vrste trav so ljuljka (Lolium sp.), pasja trava (Dactylis glomerata), bilnice (Festuca sp.), latovka (Poa sp.), dišec itd. Glavne vrste stročnic so gorska detelja (Trifolium montanum), nokota (Lotus corniculatus), rman (Achillea sp.) itd. Med zelišči in dišavnicami je treba omeniti celo vrsto kobulnic, kot so divje korenje (Daucus carota carota), njivski osat (Cirsium arvense), žajbelj (Salvia officinalis), sivka (Lavandula latifolia), več vrst materine dušice (Thymus spp.), rutica (Ruta graveolens), šipek (Rosa canina canina) idr. Iz te zaloge krme, pri kateri so hranilne snovi z deleži ogljikovih hidratov, beljakovin in vitaminov v naravnem ravnovesju, se dobi visokokakovostna hrana za vzrejo ovac in koz ter goveda. Ovce in koze smukajo travo tudi v gozdovih, ki poleg tega, da so velikega pomena pri varstvu tal, dajejo zavetje drobnici pred visoko vročino v poletnem času.

5.2   Posebnosti proizvoda

Majhen sir z mehkim testom, brez skorje. Zanj je značilno belo testo brez luknjic. Testo kremaste do prožne ter od kompaktne do čvrste teksture se topi v ustih in pusti v njih prijeten okus v razponu od zelenih trav in zdravilnih rastlin do izrazitejšega in pikantnega okusa, ki spominja na pražene lešnike in kozji vonj.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Poseben okus in vonj sira „Robiola di Roccaverano“ sta povezana s kakovostjo uporabljenega surovega mleka. Kakovost mleka je odraz visoke kakovosti prehrane živine.

Posebne značilnosti rastlinstva različnih vonjav in okusov se posledično čutijo tudi v mleku, zaradi česar ima sir „Robiola di Roccaverano“ poseben vonj, ki ga loči od vsakega drugega sira.

V nekem rokopisu iz leta 1899, pod katerim je podpisan duhovnik Pistone, je prikazana zgodovina župnije Roccaverano in njenih podružnic od leta 960 do 1860. Med zgodovinskimi podatki s političnega področja se pojavijo elementi gospodarskega reda, ki pomagajo osvetliti pomen proizvoda „Robiola di Roccaverano“, in tudi dejstva, da so v občini Roccaverano sejme prirejali petkrat na leto. Ob takih priložnostih so za izvoz prodajali „odlične sire Robiola“. Govori se izrecno o izvozu, kajti „Robiola di Roccaverano“ je bil že v tistih časih sir, ki ni bil znan le v Italiji, temveč tudi v Franciji. Od tod izhaja, da sir „Robiola di Roccaverano“ že takrat ni veljal za kakršen koli generični sir, saj ima drugačne lastnosti kot vsi drugi siri. Sir „Robiola“, ki se prideluje na ravni obrti, se lahko tudi za šest mesecev ohrani v steklenih kozarcih z oljem, ali če so hlebci položeni v slamo.

Sklic na objavo specifikacije

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

Ta uprava je sprožila nacionalni postopek ugovora z objavo vloge za priznanje ZGO „Robiola di Roccaverano“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 160 z dne 10. julija 2013.

Celotno prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem naslovu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko (http://www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità e sicurezza“ (v desnem zgornjem kotu zaslona) in nato „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE“ (Specifikacija, ki jo pregleda Evropska unija).

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

---

| 7.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 856/2014

z dne 4. avgusta 2014

o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Lammefjordsgulerod (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Danske za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Lammefjordsgulerod“, registrirano na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2400/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 564/2002 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Danske za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Lammefjordsgulerod“, registrirano na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2400/96 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 564/2002 (3).

| (2) | Cilj vloge je sprememba specifikacije proizvoda s podrobno navedbo opisa proizvoda, dokazila o poreklu, metode pridobivanja in drugega (pristojnega organa, odgovornega za nadzor). |
| --- | --- |

(2)

Cilj vloge je sprememba specifikacije proizvoda s podrobno navedbo opisa proizvoda, dokazila o poreklu, metode pridobivanja in drugega (pristojnega organa, odgovornega za nadzor).

| (3) | Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zadevno spremembo preučila in sklenila, da je upravičena. Ker je sprememba manjša v smislu tretjega pododstavka člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, jo Komisija lahko odobri brez uporabe postopka iz členov 50 do 52 navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija zaščitene geografske označbe „Lammefjordsgulerod“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Prečiščeni enotni dokument, v katerem so navedeni glavni elementi specifikacije, je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. avgusta 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Ferdinando NELLI FEROCI

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 327, 18.12.1996, str. 11.

2

(3)  UL L 86, 3.4.2002, str. 7.

3

---

PRILOGA I

V specifikaciji zaščitene geografske označbe „Lammefjordsgulerod“ se odobrijo naslednje spremembe:

| (a) | Opis








  Besedilo | : | „Korenček iz Lammefjorda je zelo gladek in krhek, po čiščenju pa zlahka posivi. Vsebnost suhe snovi je relativno visoka, enako tudi vsebnost sladkorja. Poleg tega je za ta korenček značilna zelo visoka vsebnost karotena.“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „Korenček ‚Lammefjordsgulerod‘ je zelo gladek in krhek, po čiščenju pa zlahka posivi. Vsebnost suhe snovi je relativno visoka, enako tudi vsebnost sladkorja. Poleg tega je za ta korenček značilna zelo visoka vsebnost karotena.
  Korenček ‚Lammefjordsgulerod‘ mora izpolnjevati zahteve ‚I. razreda‘ iz Standarda UNECE FFV-10 za korenček.“ |

(a)

Opis

Besedilo

:

„Korenček iz Lammefjorda je zelo gladek in krhek, po čiščenju pa zlahka posivi. Vsebnost suhe snovi je relativno visoka, enako tudi vsebnost sladkorja. Poleg tega je za ta korenček značilna zelo visoka vsebnost karotena.“

se glasi

:

„Korenček ‚Lammefjordsgulerod‘ je zelo gladek in krhek, po čiščenju pa zlahka posivi. Vsebnost suhe snovi je relativno visoka, enako tudi vsebnost sladkorja. Poleg tega je za ta korenček značilna zelo visoka vsebnost karotena.

Korenček ‚Lammefjordsgulerod‘ mora izpolnjevati zahteve ‚I. razreda‘ iz Standarda UNECE FFV-10 za korenček.“

| (b) | Geografsko območje








  Besedilo | : | „Korenček iz Lammefjorda izvira iz pridobljene površine Lammefjorda, ki ga omejujeta Ringkanal in nasip Audebo. Lammefjord se nahaja v Odsherredu na Zealandu (Danska). Svinnig Vejle je del izsušenega Lammefjorda, ki je na skrajnem koncu fjorda. Območje je bilo izsušeno pred Lammefjordom prvenstveno zato, ker je bilo travnato in plitvo. Sidinge Fjord je tudi pridobljena površina Isefjorda, ki se nahaja severno od Lammefjorda. Klintsø je najsevernejše območje. Prvotno je to bil fjord, toda ustje se je zaradi naravnega zamuljenja zamašilo. Okrog območja so tudi izsuševalni kanali.
  Substrat za gojenje je blatno dno pridobljene površine Lammefjorda (glej ‚Povezanost‘) in predstavlja enega od posebnih pogojev za proizvodnjo korenčka.
  Proizvod se goji v skladu s pravili za integrirano proizvodnjo njivske zelenjave, kar nadzira služba za rastlinske proizvode (Plantedirektoratet).“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „Regijo Lammefjord sestavljajo štiri pridobljena območja v Odsherredu na Zealandu (Danska):






  — | pridobljeni del Lammefjorda, ki ga omejujeta Ringkanal in nasip Audebo, |

(b)

Geografsko območje

Geografsko območje

Besedilo

:

„Korenček iz Lammefjorda izvira iz pridobljene površine Lammefjorda, ki ga omejujeta Ringkanal in nasip Audebo. Lammefjord se nahaja v Odsherredu na Zealandu (Danska). Svinnig Vejle je del izsušenega Lammefjorda, ki je na skrajnem koncu fjorda. Območje je bilo izsušeno pred Lammefjordom prvenstveno zato, ker je bilo travnato in plitvo. Sidinge Fjord je tudi pridobljena površina Isefjorda, ki se nahaja severno od Lammefjorda. Klintsø je najsevernejše območje. Prvotno je to bil fjord, toda ustje se je zaradi naravnega zamuljenja zamašilo. Okrog območja so tudi izsuševalni kanali.

Substrat za gojenje je blatno dno pridobljene površine Lammefjorda (glej ‚Povezanost‘) in predstavlja enega od posebnih pogojev za proizvodnjo korenčka.

Proizvod se goji v skladu s pravili za integrirano proizvodnjo njivske zelenjave, kar nadzira služba za rastlinske proizvode (Plantedirektoratet).“

se glasi

:

„Regijo Lammefjord sestavljajo štiri pridobljena območja v Odsherredu na Zealandu (Danska):

—

pridobljeni del Lammefjorda, ki ga omejujeta Ringkanal in nasip Audebo,

| — | Svinninge Vejle, ki ga na jugu, zahodu in severu omejuje Ringkanal, na vzhodu pa železniška proga, ki povezuje Svinninge in Hørve, |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, ki ga na jugu, zahodu in severu omejuje Ringkanal, na vzhodu pa železniška proga, ki povezuje Svinninge in Hørve,

| — | fjord Sidinge, ki ga omejujeta nasip Sidinge in izsuševalni kanal, |
| --- | --- |

—

fjord Sidinge, ki ga omejujeta nasip Sidinge in izsuševalni kanal,

| — | Klintsø, omejen z izsuševalnimi kanali.“ |
| --- | --- |

—

Klintsø, omejen z izsuševalnimi kanali.“

| (c) | Dokazilo o poreklu








  Besedilo | : | „Korenček iz Lammefjorda mora biti očiščen in pakiran v pooblaščenih lokalnih obratih. Eden od pogojev, ki so naloženi pooblaščenemu obratu, je, da dnevno vodi nadzorne dnevnike o prejemu korenčka iz območja pridelave in da zagotovi nedvomno fizično ločitev korenčka iz Lammefjorda od katerega koli drugega korenčka, gojenega na navadnih peščenih tleh zunaj imenovanega območja. Služba za rastlinske proizvode na tej stopnji opravi dodatno kontrolo IP teh pogojev.“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „Korenček ‚Lammefjordsgulerod‘ mora biti očiščen in pakiran v pooblaščenih lokalnih obratih, kjer se hrani dokazilo o poreklu. Eden od pogojev, ki so naloženi pooblaščenemu obratu, je, da dnevno vodi nadzorne dnevnike o prejemu korenčka iz območja pridelave in da zagotovi nedvomno fizično ločitev korenčka,Lammefjordsgulerod' od katerega koli drugega korenčka, gojenega na navadnih peščenih tleh zunaj imenovanih območij.“ |

(c)

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

Besedilo

:

„Korenček iz Lammefjorda mora biti očiščen in pakiran v pooblaščenih lokalnih obratih. Eden od pogojev, ki so naloženi pooblaščenemu obratu, je, da dnevno vodi nadzorne dnevnike o prejemu korenčka iz območja pridelave in da zagotovi nedvomno fizično ločitev korenčka iz Lammefjorda od katerega koli drugega korenčka, gojenega na navadnih peščenih tleh zunaj imenovanega območja. Služba za rastlinske proizvode na tej stopnji opravi dodatno kontrolo IP teh pogojev.“

se glasi

:

„Korenček ‚Lammefjordsgulerod‘ mora biti očiščen in pakiran v pooblaščenih lokalnih obratih, kjer se hrani dokazilo o poreklu. Eden od pogojev, ki so naloženi pooblaščenemu obratu, je, da dnevno vodi nadzorne dnevnike o prejemu korenčka iz območja pridelave in da zagotovi nedvomno fizično ločitev korenčka,Lammefjordsgulerod' od katerega koli drugega korenčka, gojenega na navadnih peščenih tleh zunaj imenovanih območij.“

| (d) | Metoda pridobivanja








  Besedilo | : | „Korenček iz Lammefjorda se goji v skladu s pravili za integrirano proizvodnjo njivske zelenjave (Dansk Miljogrønt), ki se nanašajo tako na donos kot kakovost. Na področju zdravja rastlin se na primer tehničnim ukrepom in ekološkim proizvodom daje prednost pred fitofarmacevtskimi sredstvi s kemičnim delovanjem.
  Pri gojenju tem je treba upoštevati zlasti zahteve glede:






  — | načina gojenja, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

Metoda pridobivanja

Metoda pridobivanja

Besedilo

:

„Korenček iz Lammefjorda se goji v skladu s pravili za integrirano proizvodnjo njivske zelenjave (Dansk Miljogrønt), ki se nanašajo tako na donos kot kakovost. Na področju zdravja rastlin se na primer tehničnim ukrepom in ekološkim proizvodom daje prednost pred fitofarmacevtskimi sredstvi s kemičnim delovanjem.

Pri gojenju tem je treba upoštevati zlasti zahteve glede:

—

načina gojenja,

| — | gnojenja, |
| --- | --- |

—

gnojenja,

| — | namakanja, |
| --- | --- |

—

namakanja,

| — | zaščite rastlin (opozarjanje, boj proti škodljivcem in glivam), |
| --- | --- |

—

zaščite rastlin (opozarjanje, boj proti škodljivcem in glivam),

| — | pobiranja, skladiščenja in pakiranja, |
| --- | --- |

—

pobiranja, skladiščenja in pakiranja,

| — | upravljanja in usposabljanja, |
| --- | --- |

—

upravljanja in usposabljanja,

| — | nasvetov, dokumentacije in spremljanja.“ |
| --- | --- |

—

nasvetov, dokumentacije in spremljanja.“

se glasi

:

„Korenček ‚Lammefjordsgulerod‘ je treba gojiti v skladu s standardom Global G.A.P. (The Global Partnership for Good Agricultural Practises), ki določa okvir za dobro kmetijsko prakso. Standard vsebuje zahteve glede dokumentacije o upravljanju kakovosti, ravnanja z okoljem, minimalne uporabe pesticidov, sledljivosti, prehranske varnosti ter ocenjevanja tveganj, vezanih na delovno okolje in higieno živil. Pakirni obrati korenčka iz regije Lammefjord, ki korenček čistijo, razvrščajo in pakirajo, morajo prav tako spoštovati standard Global G.A.P.“

| (e) | Nadzorni organ








  Besedilo | : | „Ime | : | Plantedirektoratet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naslov | : | Skovbrynet 18, DK-1250 København“ |

(e)

Nadzorni organ

Nadzorni organ

Besedilo

:

„Ime

:

Plantedirektoratet

Naslov

:

Skovbrynet 18, DK-1250 København“

se glasi

:

| „Ime | : | AgroManagement v/ Inge Bodil Jochumsen |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | Kirketoften 5, 5610 Assens, tel. 51 24 49 89, spletišče: agromanagement.dk“ |

„Ime

:

AgroManagement v/ Inge Bodil Jochumsen

Naslov

:

Kirketoften 5, 5610 Assens, tel. 51 24 49 89, spletišče: agromanagement.dk“

| (f) | Označevanje








  Besedilo | : | „Treba je upoštevati določbe službe za rastlinske proizvode, in sicer:






  1. | za korenček, ki se prodaja pakiran, mora biti na vsakem pakiranju za prodajo na debelo etiketa z naslednjimi informacijami, ki morajo biti čitljive, neizbrisne in vidne od zunaj:






  (a) | identifikacija:






  — | pakirnica in/ali distributer: ime in naslov ali uradno izdana ali priznana oznaka: ‚Lammefjordsgulerod‘; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

Označevanje

Označevanje

Besedilo

:

„Treba je upoštevati določbe službe za rastlinske proizvode, in sicer:

1.

za korenček, ki se prodaja pakiran, mora biti na vsakem pakiranju za prodajo na debelo etiketa z naslednjimi informacijami, ki morajo biti čitljive, neizbrisne in vidne od zunaj:

(a)

identifikacija:

—

pakirnica in/ali distributer: ime in naslov ali uradno izdana ali priznana oznaka: ‚Lammefjordsgulerod‘;

| (b) | vrsta proizvoda:






  — | za kategorijo,ekstra' ime sorte ter naslednje navedbe, če vsebina ni vidna navzven:






  — | ‚korenček v šopu‘ ali ‚korenček‘, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

vrsta proizvoda:

—

za kategorijo,ekstra' ime sorte ter naslednje navedbe, če vsebina ni vidna navzven:

—

‚korenček v šopu‘ ali ‚korenček‘,

| — | ‚mladi korenček‘ ali ‚pozni korenček‘; |
| --- | --- |

—

‚mladi korenček‘ ali ‚pozni korenček‘;

| (c) | poreklo proizvoda:






  — | Danska, |
| --- | --- | --- |

(c)

poreklo proizvoda:

—

Danska,

| — | Lammefjord; |
| --- | --- |

—

Lammefjord;

| (d) | informacije za trženje:






  — | razred, |
| --- | --- | --- |

(d)

informacije za trženje:

—

razred,

| — | velikost, izražena:






  — | kot največji in najmanjši premer, če korenček ni razvrščen po velikosti, pa s težo, |
| --- | --- | --- |

—

velikost, izražena:

—

kot največji in najmanjši premer, če korenček ni razvrščen po velikosti, pa s težo,

| — | s številom šopov v primeru korenčka v šopih; |
| --- | --- |

—

s številom šopov v primeru korenčka v šopih;

| (e) | kontrolna oznaka (neobvezno); |
| --- | --- |

(e)

kontrolna oznaka (neobvezno);

| 2. | za korenček, ki se prevaža v razsutem stanju (naložen neposredno na prevozno sredstvo ali v enega od njegovih razdelkov) morajo biti zgornji podatki navedeni na spremnem dokumentu ali na obrazcu, ki je na vidnem mestu prevoznega sredstva.“ |
| --- | --- |

2.

za korenček, ki se prevaža v razsutem stanju (naložen neposredno na prevozno sredstvo ali v enega od njegovih razdelkov) morajo biti zgornji podatki navedeni na spremnem dokumentu ali na obrazcu, ki je na vidnem mestu prevoznega sredstva.“

se glasi

:

„Embalaža mora biti opremljena z etiketo, na kateri so naslednje informacije, ne glede na to, ali je korenček predpakiran ali v odprti embalaži:

| (a) | ime in naslov pakirnice; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov pakirnice;

| (b) | logotip ‚Lammefjordens Grøntsagslaug‘; |
| --- | --- |

(b)

logotip ‚Lammefjordens Grøntsagslaug‘;

| (c) | razred.“ |
| --- | --- |

(c)

razred.“

---

PRILOGA II

PREČIŠČENI ENOTNI DOKUMENT

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1)

„LAMMEFJORDSGULEROD“

Št. ES: DK-PGI-0205-01118 – 04.06.2013

ZGO (X) ZOP ( )

1.   Ime

„Lammefjordsgulerod“

2.   Država članica ali tretja država

Danska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Korenček Lammefjordsgulerod je zelo gladek in krhek, po čiščenju pa zlahka posivi. Vsebnost suhe snovi je relativno visoka, enako tudi vsebnost sladkorja. Poleg tega je za ta korenček značilna zelo visoka vsebnost karotena.

Korenček „Lammefjordsgulerod“ mora izpolnjevati zahteve „I. razreda“ iz Standarda UNECE FFV-10 za korenček.

Korenček „Lammefjordsgulerod“ je treba gojiti v skladu s standardom Global G.A.P. (The Global Partnership for Good Agricultural Practises), ki določa okvir za dobro kmetijsko prakso.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse stopnje proizvodnje morajo potekati na omejenem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Čiščenje in pakiranje korenčka se izvajata izključno v lokalnih obratih.

3.7   Posebna pravila za označevanje

| (a) | Ime in naslov pakirnice |
| --- | --- |

(a)

Ime in naslov pakirnice

| (b) | Logotip „Lammefjordens Grøntsagslaug“ |
| --- | --- |

(b)

Logotip „Lammefjordens Grøntsagslaug“

| (c) | Razred |
| --- | --- |

(c)

Razred

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Regijo Lammefjord sestavljajo štiri pridobljena območja v Odsherredu na Zealandu (Danska):

| — | pridobljeni del Lammefjorda, ki ga omejujeta Ringkanal in nasip Audebo, |
| --- | --- |

—

pridobljeni del Lammefjorda, ki ga omejujeta Ringkanal in nasip Audebo,

| — | Svinninge Vejle, ki ga na jugu, zahodu in severu omejuje Ringkanal, na vzhodu pa železniška proga, ki povezuje Svinninge in Hørve, |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, ki ga na jugu, zahodu in severu omejuje Ringkanal, na vzhodu pa železniška proga, ki povezuje Svinninge in Hørve,

| — | fjord Sidinge, ki ga omejujeta nasip Sidinge in izsuševalni kanal, |
| --- | --- |

—

fjord Sidinge, ki ga omejujeta nasip Sidinge in izsuševalni kanal,

| — | Klintsø, omejen z izsuševalnimi kanali. |
| --- | --- |

—

Klintsø, omejen z izsuševalnimi kanali.

5.   Povezanost z geografskim območjem

5.1   Posebne lastnosti geografskega območja

Substrat za gojenje je blatno dno pridobljene površine Lammefjorda. Fjord Sidinge je predstavljal prvo izsušeno območje v regiji Lammefjord (od leta 1841). Nato je bil izsušen Svinninge Vejle in osuševanje največjega območja, Lammefjorda, se je začelo leta 1873. Zadnje izsušeno območje je bilo Klintsø.

Spodnji del prsti sestavljata glina in lapor ali s peskom pomešana glina in blato. Zgornjo plast sestavlja večmetrska plast blata iz rastlinskih in živalskih snovi. Na velikem delu Lammefjorda kamenja skoraj ni, vendar je prst zaradi velikega števila lupin mehkužcev in ostrig zelo bogata z apnencem.

Podnebje v Lammefjordu je idealno za gojenje korenčka: zime so mile in poletja sveža, padavine pa so enakomerno razporejene skozi leto.

5.2   Posebne lastnosti proizvoda

Površina korenčka iz regije Lammefjord je izredno gladka in tudi po pranju in med skladiščenjem ohrani barvo, saj je pesek v peščeni prsti obrušen in vsebuje mehkejša zrna kot v drugih prsteh iste vrste, zato se korenčki med pobiranjem ne odrgnejo. Korenčki iz regije Lammefjord se zato lahko shranjujejo v hladilnicah in obdelujejo skozi celo leto, ne da bi se zaradi tega spremenila njihova barva.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali značilnostjo proizvoda (pri ZGO)

Zaradi pogojev gojenja na nekdanjem dnu fjorda ima korenček Lammefjordsgulerod posebno kakovost. Posebni pogoji tal omogočajo, da se s korenčkom ravna previdno, zato je njegova površina značilno gladka.

Ime „Lammefjordsgulerod“ je poznano po celotni Danski.

Korenček Lammefjordsgulerod prispeva tudi k temu, da javnost regijo Lammefjord povezuje s visokokakovostno zelenjavo, zlasti korenčkom. Lammefjord danska enciklopedija (Den store danske Encyklopædi) opisuje takole: „Na izsušenem dnu fjorda se goji veliko žitaric, semen in zelenjave. Lammefjord je znan po korenčku in krompirju, pred letom 1980 pa so tam gojili tudi cvetlične čebulice in beluše.“

Danski in tuji mediji Lammefjord omenjajo, kadar poročajo o uspehih, ki jih v zadnjih letih dosegajo danske restavracije, v katerih ponudba temelji na nordijskih sestavinah.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/Fødevarekvalitet/BGB-Lammefjordsgulerødder %20konsolideret.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

---

| 7.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 857/2014

z dne 6. avgusta 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. avgusta 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 94,3 |
| ZZ | 94,3 |
| 0805 50 10 | AR | 145,6 |
| CL | 186,3 |
| TR | 75,0 |
| UY | 145,3 |
| ZA | 114,6 |
| ZZ | 133,4 |
| 0806 10 10 | BR | 172,5 |
| CL | 187,7 |
| EG | 154,7 |
| MA | 170,9 |
| MX | 246,6 |
| TR | 161,3 |
| ZZ | 182,3 |
| 0808 10 80 | AR | 142,3 |
| BR | 105,8 |
| CL | 98,9 |
| CN | 120,8 |
| NZ | 117,9 |
| US | 156,0 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 83,1 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 121,5 |
| ZZ | 115,0 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| CH | 367,5 |
| TR | 405,8 |
| US | 324,1 |
| ZZ | 355,4 |
| 0809 30 | MK | 58,0 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0809 40 05 | BA | 39,4 |
| MK | 49,3 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 105,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

94,3

ZZ

94,3

0805 50 10

AR

145,6

CL

186,3

TR

75,0

UY

145,3

ZA

114,6

ZZ

133,4

0806 10 10

BR

172,5

CL

187,7

EG

154,7

MA

170,9

MX

246,6

TR

161,3

ZZ

182,3

0808 10 80

AR

142,3

BR

105,8

CL

98,9

CN

120,8

NZ

117,9

US

156,0

ZA

101,9

ZZ

120,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

83,1

TR

158,2

ZA

121,5

ZZ

115,0

0809 29 00

CA

324,1

CH

367,5

TR

405,8

US

324,1

ZZ

355,4

0809 30

MK

58,0

TR

138,8

ZZ

98,4

0809 40 05

BA

39,4

MK

49,3

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

105,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

Popravki

| 7.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 234/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 234/15

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(
  Uradni list Evropske unije L 214 z dne 19. julija 2014
  )

Uredba Komisije (EU) št. 788/2014 se glasi:

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 788/2014

z dne 18. julija 2014

o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (1) ter zlasti člena 14(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblaščata, da naloži globe in periodične denarne kazni priznanim organizacijam, določenim v členu 2 navedene uredbe, ali prekliče priznanje, da se zagotovi izvrševanje meril in obveznosti na podlagi navedene uredbe za odstranitev vseh morebitnih nevarnosti za varnost ali okolje. |
| --- | --- |

(1)

Člena 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblaščata, da naloži globe in periodične denarne kazni priznanim organizacijam, določenim v členu 2 navedene uredbe, ali prekliče priznanje, da se zagotovi izvrševanje meril in obveznosti na podlagi navedene uredbe za odstranitev vseh morebitnih nevarnosti za varnost ali okolje.

| (2) | Zaradi preglednosti bi morala Komisija v skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 določiti podrobna pravila odločanja ter metodologijo za izračun glob in periodičnih denarnih kazni, da bi bile zadevne organizacije vnaprej seznanjene z njimi, določiti pa bi bilo treba tudi posebna merila, po katerih bi Komisija ocenila resnost primera in obseg ogroženosti varnosti ali varstva okolja. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi preglednosti bi morala Komisija v skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 določiti podrobna pravila odločanja ter metodologijo za izračun glob in periodičnih denarnih kazni, da bi bile zadevne organizacije vnaprej seznanjene z njimi, določiti pa bi bilo treba tudi posebna merila, po katerih bi Komisija ocenila resnost primera in obseg ogroženosti varnosti ali varstva okolja.

| (3) | Z uvedbo glob in periodičnih denarnih kazni naj bi Komisija dobila dopolnilno orodje, s katerim bi se lahko v primerjavi s preklicem priznanja bolj raznovrstno, prožneje in bolj postopno odzivala na kršitve pravil iz Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani priznanih organizacij. |
| --- | --- |

(3)

Z uvedbo glob in periodičnih denarnih kazni naj bi Komisija dobila dopolnilno orodje, s katerim bi se lahko v primerjavi s preklicem priznanja bolj raznovrstno, prožneje in bolj postopno odzivala na kršitve pravil iz Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani priznanih organizacij.

| (4) | Periodične denarne kazni bi morale učinkovito zagotavljati takojšnje ustrezne popravne ukrepe v zvezi s kakršno koli kršitvijo obveznosti in zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009. Zato Uredba (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblašča, da v primeru, ko priznana organizacija ne sprejme preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih zahteva Komisija, uporabi periodične denarne kazni po preteku razumno dolgega obdobja in dokler zadevna priznana organizacija ne sprejme zahtevanih ukrepov. Če to zahtevajo okoliščine posameznega primera, se lahko dnevni znesek periodične denarne kazni v skladu z nujnostjo zahtevanih ukrepov po potrebi postopoma poviša. |
| --- | --- |

(4)

Periodične denarne kazni bi morale učinkovito zagotavljati takojšnje ustrezne popravne ukrepe v zvezi s kakršno koli kršitvijo obveznosti in zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009. Zato Uredba (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblašča, da v primeru, ko priznana organizacija ne sprejme preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih zahteva Komisija, uporabi periodične denarne kazni po preteku razumno dolgega obdobja in dokler zadevna priznana organizacija ne sprejme zahtevanih ukrepov. Če to zahtevajo okoliščine posameznega primera, se lahko dnevni znesek periodične denarne kazni v skladu z nujnostjo zahtevanih ukrepov po potrebi postopoma poviša.

| (5) | Ob upoštevanju najvišje zgornje meje, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009, je izračun glob in periodičnih denarnih kazni v obliki deleža prometa organizacije preprosta metoda, ki zagotavlja odvračilnost glob in periodičnih denarnih kazni, hkrati pa omogoča sorazmernost z resnostjo zadeve in gospodarsko zmogljivostjo zadevne organizacije glede na različne velikosti priznanih organizacij. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju najvišje zgornje meje, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009, je izračun glob in periodičnih denarnih kazni v obliki deleža prometa organizacije preprosta metoda, ki zagotavlja odvračilnost glob in periodičnih denarnih kazni, hkrati pa omogoča sorazmernost z resnostjo zadeve in gospodarsko zmogljivostjo zadevne organizacije glede na različne velikosti priznanih organizacij.

| (6) | Jasno bi bilo treba določiti uporabo najvišje zgornje meje skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni, pri čemer bi bilo zaradi preglednosti in pravne varnosti treba upoštevati različne okoliščine, v katerih bi se uporabljala. Iz enakih razlogov bi bilo treba za dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009, določiti tudi način izračuna skupnega povprečnega prometa v preteklih treh poslovnih letih. |
| --- | --- |

(6)

Jasno bi bilo treba določiti uporabo najvišje zgornje meje skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni, pri čemer bi bilo zaradi preglednosti in pravne varnosti treba upoštevati različne okoliščine, v katerih bi se uporabljala. Iz enakih razlogov bi bilo treba za dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009, določiti tudi način izračuna skupnega povprečnega prometa v preteklih treh poslovnih letih.

| (7) | Primerno je, da bi se pri sklepu za preklic priznanja organizacije na podlagi pogojev iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 morali upoštevati vsi dejavniki, povezani s splošnim ciljem spremljanja operacij in splošne uspešnosti priznanih organizacij, vključno z učinkovitostjo kakršnih koli glob in periodičnih denarnih kazni, ki so že bile naložene za ponavljajoče se in resne kršitve navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je, da bi se pri sklepu za preklic priznanja organizacije na podlagi pogojev iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 morali upoštevati vsi dejavniki, povezani s splošnim ciljem spremljanja operacij in splošne uspešnosti priznanih organizacij, vključno z učinkovitostjo kakršnih koli glob in periodičnih denarnih kazni, ki so že bile naložene za ponavljajoče se in resne kršitve navedene uredbe.

| (8) | Določiti bi bilo treba poseben postopek, ki bi Komisiji omogočal, da na lastno pobudo ali na zahtevo držav članic prekliče priznanje organizacije v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 ter na podlagi svojih pooblastil oceni priznane organizacije in jim naloži globe in periodične denarne kazni s povezanimi postopki iz te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Določiti bi bilo treba poseben postopek, ki bi Komisiji omogočal, da na lastno pobudo ali na zahtevo držav članic prekliče priznanje organizacije v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 ter na podlagi svojih pooblastil oceni priznane organizacije in jim naloži globe in periodične denarne kazni s povezanimi postopki iz te uredbe.

| (9) | Pomembno je, da se odločitev o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo sprejme izključno na podlagi utemeljitev, o katerih se zadevna priznana organizacija lahko izreče. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se odločitev o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo sprejme izključno na podlagi utemeljitev, o katerih se zadevna priznana organizacija lahko izreče.

| (10) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do obrambe ter načelo zaupnosti in načelo ne bis in idem v skladu s splošnimi pravnimi načeli in sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do obrambe ter načelo zaupnosti in načelo ne bis in idem v skladu s splošnimi pravnimi načeli in sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (11) | Sklepi o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni na podlagi te uredbe bi morali biti izvršljivi v skladu s členom 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije, pregleda pa jih lahko Sodišče Evropske unije. |
| --- | --- |

(11)

Sklepi o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni na podlagi te uredbe bi morali biti izvršljivi v skladu s členom 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije, pregleda pa jih lahko Sodišče Evropske unije.

| (12) | Za zagotovitev pravičnosti in pravne varnosti pri vodenju postopka je treba določiti natančna pravila za izračun rokov, ki jih Komisija določi med postopkom, in zastaralnih rokov, za naložitev ter izvršitev glob in periodičnih denarnih kazni, ki se uporabljajo za Komisijo, pri čemer je treba upoštevati tudi datum začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev pravičnosti in pravne varnosti pri vodenju postopka je treba določiti natančna pravila za izračun rokov, ki jih Komisija določi med postopkom, in zastaralnih rokov, za naložitev ter izvršitev glob in periodičnih denarnih kazni, ki se uporabljajo za Komisijo, pri čemer je treba upoštevati tudi datum začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009.

| (13) | Izvajanje te uredbe zahteva učinkovito sodelovanje med zadevnimi državami članicami, Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. Zato je treba pojasniti pravice in obveznost vsake od teh strani v postopkih iz te uredbe, da se zagotovi učinkovito izvajanje preiskav, sprejemanje odločitev in nadaljnje ukrepanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredb (ES) št. 391/2009. |
| --- | --- |

(13)

Izvajanje te uredbe zahteva učinkovito sodelovanje med zadevnimi državami članicami, Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. Zato je treba pojasniti pravice in obveznost vsake od teh strani v postopkih iz te uredbe, da se zagotovi učinkovito izvajanje preiskav, sprejemanje odločitev in nadaljnje ukrepanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredb (ES) št. 391/2009.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja ladij (v nadaljnjem besedilu: odbor COSS), ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja ladij (v nadaljnjem besedilu: odbor COSS), ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za izvajanje členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani Komisije.

V njej so opredeljeni merila za določitev zneska glob in periodičnih denarnih kazni ter postopek odločanja v zvezi z naložitvijo glob in periodičnih denarnih kazni ali preklicem priznanja priznane organizacije na lastno pobudo Komisije ali na zahtevo države članice.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 391/2009.

Poleg tega se uporablja še naslednja opredelitev:

‚zadevna država članica‘ pomeni katero koli državo članico, ki je priznano organizacijo zadolžila za tehnični nadzor in pregled ladij ter izdajanje spričeval za ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, da bi se dosegla skladnost z mednarodnimi konvencijami v skladu z Direktivo 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (3), vključno z državo članico, ki je pri Komisiji vložila zahtevek za priznanje navedene organizacije v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 391/2009.

POGLAVJE II

GLOBE IN PERIODIČNE DENARNE KAZNI

Člen 3

Ugotavljanje kršitev

1.   Komisija kršitev v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 ugotovi, kadar:

| (a) | priznana organizacija resno ali večkratno krši eno od minimalnih meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009 ali ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 8(4), 9, 10 in 11 Uredbe (ES) št. 391/2009, kar razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih priznane organizacije; |
| --- | --- |

(a)

priznana organizacija resno ali večkratno krši eno od minimalnih meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009 ali ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 8(4), 9, 10 in 11 Uredbe (ES) št. 391/2009, kar razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih priznane organizacije;

| (b) | zmanjšana učinkovitost priznane organizacije ob upoštevanju Odločbe Komisije 2009/491/ES (4) razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih navedene organizacije; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšana učinkovitost priznane organizacije ob upoštevanju Odločbe Komisije 2009/491/ES (4) razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih navedene organizacije;

| (c) | je priznana organizacija Komisiji v času ocenjevanja namerno predložila netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije ali kako drugače ovirala navedeno ocenjevanje. |
| --- | --- |

(c)

je priznana organizacija Komisiji v času ocenjevanja namerno predložila netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije ali kako drugače ovirala navedeno ocenjevanje.

2.   V vsakem postopku za ugotavljanje kršitev v skladu s to uredbo breme dokazovanja kršitev nosi Komisija.

Člen 4

Izračun glob

1.   Kot je določeno v skladu s členom 9, se za vsako kršitev, ugotovljeno na podlagi člena 6(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, določi začetna osnovna globa v višini 0,6 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije.

2.   Pri izračunu posamezne globe za kršitev se osnovna globa iz odstavka 1 poviša ali zniža na podlagi resnosti in učinkov kršitve, zlasti glede obsega ogroženosti varnosti ali varstva okolja, v skladu s členoma 5 in 6.

3.   Najvišji znesek posamezne globe ne sme presegati 1,8 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije.

4.   Kadar eno dejanje ali opustitev dejanja s strani priznane organizacije pomeni edino podlago za dve kršitvi ali več kršitev po členu 6(1)(a) Uredbe (ES) št. 391/2009, ugotovljenih v skladu s členom 3(1)(a) te uredbe, je kumulirana posamezna globa enaka najvišji posamezni globi, izračunani za osnovne kršitve.

5.   Skupna globa, ki se naloži priznani organizaciji v enem sklepu, je vsota posameznih glob, naloženih z uporabo odstavkov 1 do 4 tega člena, brez poseganja v najvišjo zgornjo mejo iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, kot je podrobno določeno v členu 8 te uredbe.

Člen 5

Ocena resnosti kršitve

Pri ocenjevanju resnosti posameznih kršitev Komisija upošteva vse ustrezne oteževalne in olajševalne okoliščine, zlasti:

| (a) | ali je organizacija delovala malomarno ali namerno; |
| --- | --- |

(a)

ali je organizacija delovala malomarno ali namerno;

| (b) | število dejanj ali opustitev dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev; |
| --- | --- |

(b)

število dejanj ali opustitev dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev;

| (c) | ali kršitev vpliva na posamične urade, geografska območja ali celotno organizacijo; |
| --- | --- |

(c)

ali kršitev vpliva na posamične urade, geografska območja ali celotno organizacijo;

| (d) | ponavljajoča se dejanja ali opustitve dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev; |
| --- | --- |

(d)

ponavljajoča se dejanja ali opustitve dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev;

| (e) | trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(e)

trajanje kršitve;

| (f) | napačno prikazovanje dejanskega stanja ladij na spričevalih in dokumentih o usklajenosti, ki jih predloži priznana organizacija, ali vključitev nepravilnih ali zavajajočih informacij vanje; |
| --- | --- |

(f)

napačno prikazovanje dejanskega stanja ladij na spričevalih in dokumentih o usklajenosti, ki jih predloži priznana organizacija, ali vključitev nepravilnih ali zavajajočih informacij vanje;

| (g) | prejšnje sankcije, vključno z globami, ki so bile naložene isti priznani organizaciji; |
| --- | --- |

(g)

prejšnje sankcije, vključno z globami, ki so bile naložene isti priznani organizaciji;

| (h) | ali je kršitev nastala na podlagi sporazuma med priznanimi organizacijami ali dogovorjene prakse, katerih cilj ali učinek je kršitev meril in obveznosti iz Uredbe (ES) št. 391/2009; |
| --- | --- |

(h)

ali je kršitev nastala na podlagi sporazuma med priznanimi organizacijami ali dogovorjene prakse, katerih cilj ali učinek je kršitev meril in obveznosti iz Uredbe (ES) št. 391/2009;

| (i) | stopnja vestnosti in pripravljenosti priznane organizacije za sodelovanje s Komisijo pri odkrivanju ustreznih dejanj ali opustitev dejanj ter pri določanju kršitev. |
| --- | --- |

(i)

stopnja vestnosti in pripravljenosti priznane organizacije za sodelovanje s Komisijo pri odkrivanju ustreznih dejanj ali opustitev dejanj ter pri določanju kršitev.

Člen 6

Ocena učinkov kršitve

Pri ocenjevanju učinkov posamezne kršitve, zlasti obsega ogroženosti varnosti in varstva okolja, Komisija upošteva vse ustrezne oteževalne in olajševalne okoliščine, zlasti:

| (a) | naravo in obseg pomanjkljivosti, ki dejansko prizadenejo ladjevje ali bi lahko prizadele ladjevje, za katerega je organizacija izdala spričevalo, ter ki jih zadevna organizacija zaradi kršitve ni odkrila ali jih ne bi mogla odkriti ali katerih odprave ni zahtevala pravočasno ali je ne bi mogla zahtevati pravočasno, zlasti ob upoštevanjumeril za zadržanje ladje iz Priloge X Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (5); |
| --- | --- |

(a)

naravo in obseg pomanjkljivosti, ki dejansko prizadenejo ladjevje ali bi lahko prizadele ladjevje, za katerega je organizacija izdala spričevalo, ter ki jih zadevna organizacija zaradi kršitve ni odkrila ali jih ne bi mogla odkriti ali katerih odprave ni zahtevala pravočasno ali je ne bi mogla zahtevati pravočasno, zlasti ob upoštevanjumeril za zadržanje ladje iz Priloge X Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (5);

| (b) | delež dejansko ali potencialno prizadetega ladjevja, za katerega je organizacija izdala spričevalo; |
| --- | --- |

(b)

delež dejansko ali potencialno prizadetega ladjevja, za katerega je organizacija izdala spričevalo;

| (c) | kakršne koli druge okoliščine, ki predstavljajo posebno opredeljivo tveganje, kot je vrsta dejansko ali potencialno prizadetih ladij. |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli druge okoliščine, ki predstavljajo posebno opredeljivo tveganje, kot je vrsta dejansko ali potencialno prizadetih ladij.

Člen 7

Periodične denarne kazni

1.   Komisija lahko zadevni organizaciji ne glede na globe, naložene v skladu s členom 3, naloži periodične denarne kazni, na katere se sklicuje člen 6(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, da zagotovi sprejetje preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih Komisija zahteva med oceno priznane organizacije.

2.   V sklepu o naložitvi glob v skladu s členom 3 lahko Komisija določi tudi periodične denarne kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, če in dokler ne sprejme popravnih ukrepov ali neupravičeno zamuja z odpravo kršitve.

3.   V sklepu o naložitvi periodičnih denarnih kazni je določen rok, v katerem mora priznana organizacija izvesti zahtevane ukrepe.

4.   Periodične denarne kazni se uporabljajo od dneva po izteku roka, ki je bil določen v skladu z odstavkom 3, do dneva, ko organizacija sprejme ustrezne popravne ukrepe, če Komisija meni, da so bili popravni ukrepi zadovoljivi.

5.   Osnovni dnevni znesek periodičnih denarnih kazni za vsako kršitev znaša 0,0033 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Za izračun posameznega zneska periodičnih denarnih kazni za posamezno kršitev se osnovni znesek prilagodi glede na resnost kršitve in ob upoštevanju obsega ogroženosti varnosti in varstva okolja v skladu s členoma 5 in 6 te uredbe.

6.   Komisija se lahko na podlagi okoliščin posameznega primera in zlasti glede na nujnost popravnih ukrepov, ki jih mora sprejeti priznana organizacija, odloči, da bo povišala dnevni znesek periodičnih denarnih kazni v okviru naslednjih pragov:

| (a) | kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 120 dni, od stoenaindvajsetega do tristotega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,005 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(a)

kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 120 dni, od stoenaindvajsetega do tristotega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,005 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9;

| (b) | kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 300 dni, od tristoprvega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,01 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. |
| --- | --- |

(b)

kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 300 dni, od tristoprvega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,01 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9.

7.   Skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se na podlagi tega člena naložijo posamezno ali se prištejejo globam, ne presega najvišje zgornje meje iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, kot je podrobno določeno v členu 8 te uredbe.

Člen 8

Določitev najvišjega skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni

Najvišji skupni znesek glob in periodičnih denarnih kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, kot je določeno v členu 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, se opredeli:

| (a) | skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, ob upoštevanju datuma sklepa o naložitvi glob in, v primeru več kot enega sklepa o naložitvi glob navedeni organizaciji, datuma prvega sklepa o naložitvi globe navedeni organizaciji, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, ob upoštevanju datuma sklepa o naložitvi glob in, v primeru več kot enega sklepa o naložitvi glob navedeni organizaciji, datuma prvega sklepa o naložitvi globe navedeni organizaciji, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9;

| (b) | skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, določen v skladu z odstavkom 1, in periodične denarne kazni, ki so bile naložene z istimi sklepi v skladu s členom 7(2) in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, določen v skladu z odstavkom 1, in periodične denarne kazni, ki so bile naložene z istimi sklepi v skladu s členom 7(2) in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje;

| (c) | skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se v skladu s členom 7(1) naložijo priznani organizaciji in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih preventivnih ali popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje. |
| --- | --- |

(c)

skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se v skladu s členom 7(1) naložijo priznani organizaciji in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih preventivnih ali popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje.

Člen 9

Izračun prometa

1.   V tej uredbi skupni povprečni promet zadevne priznane organizacije pomeni tretjino zneska, ki se izračuna kot vsota skupnega prometa matičnega subjekta, ki je imetnik priznanja, in vseh pravnih subjektov, ki so vključeni v navedeno priznanje na koncu vsakega leta, v treh poslovnih letih pred izdajo sklepa Komisije.

2.   V primeru skupine s priznanimi konsolidiranimi računovodskimi izkazi pomeni promet iz odstavka 1 v zvezi z matičnim subjektom in vsemi pravnimi subjekti iz navedene skupine, ki so zajeti v priznanju na koncu vsakega poslovnega leta, konsolidirane prihodke navedenih subjektov.

3.   Pri uporabi odstavkov 1 in 2 se upoštevajo samo dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009.

POGLAVJE III

PREKLIC PRIZNANJA

Člen 10

Preklic priznanja

1.   Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države članice sprejme sklep o preklicu priznanja organizacije v primerih, na katere se sklicuje člen 7(1)(a) do (e) Uredbe (ES) št. 391/2009.

2.   Za določitev, ali ponavljajoča se resna pomanjkljivost pomeni nesprejemljivo tveganje za varnost ali okolje v skladu s členom 7(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 391/2009, se upoštevajo naslednji elementi:

| (a) | informacije in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, zlasti glede okoliščin iz členov 5 in 6 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

informacije in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, zlasti glede okoliščin iz členov 5 in 6 te uredbe;

| (b) | merila in, če je to potrebno, pragovi iz Odločbe Komisije 2009/491/ES. |
| --- | --- |

(b)

merila in, če je to potrebno, pragovi iz Odločbe Komisije 2009/491/ES.

3.   Kadar globe in periodične denarne kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, dosežejo najvišjo zgornjo mejo, določeno v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, in priznana organizacija ni sprejela ustreznih popravnih ukrepov, Komisija lahko meni, da ti ukrepi niso dosegli cilja odstranitve vseh potencialnih tveganj za varnost ali okolje.

Člen 11

Postopek za preklic priznanja na zahtevo države članice

1.   Kadar država članica zahteva, da Komisija prekliče priznanje organizacije v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, navedeno zahtevo pisno naslovi na Komisijo.

2.   Država članica prosilka podrobno pojasni razloge za zahtevo ter se po potrebi sklicuje na merila iz člena 7(1) in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 ter okoliščine iz odstavkov 2 in 3 člena 10 te uredbe.

3.   Država članica prosilka Komisiji predloži vsa potrebna dokumentarna dokazila v zvezi z zahtevo, ki so ustrezno razvrščena in oštevilčena.

4.   Komisija pisno potrdi prejem zahteve države članice.

5.   Kadar Komisija meni, da za sprejetje sklepa potrebuje dodatne informacije, pojasnila ali dokaze, o tem obvesti državo članico prosilko in jo pozove, da ustrezno dopolni predloženo zahtevo v določenem roku, ki ni krajši od štirih tednov. Zahteva države članice se ne šteje za popolno, dokler ne predloži vseh potrebnih informacij.

6.   Če Komisija sklene, da je zahteva države članice upravičena, v enem letu po njenem prejemu v skladu s členom 12 na zadevno organizacijo naslovi obvestilo o nasprotovanju, da bi preklicala svoje priznanje v skladu s to uredbo. V tem primeru se država članica prosilka obravnava kot zadevna država članica na podlagi poglavja IV te uredbe in ima pravice zadevne države članice na podlagi navedenega poglavja.

Če Komisija v enakem roku sklene, da je zahteva države članice neutemeljena, obvesti državo članico prosilko, navede razloge za svoj sklep in jo pozove, da predloži svoje pripombe v določenem roku, ki ni krajši od treh mesecev. V šestih mesecih po prejemu teh pripomb Komisija bodisi potrdi, da je zahteva neutemeljena, bodisi izda obvestilo o nasprotovanju v skladu s prvim pododstavkom.

7.   Če Komisija sklene, da je zahteva države članice neutemeljena ali je po izteku roka iz odstavka 5 še vedno nepopolna, se lahko odloči, da bo celotno navedeno zahtevo ali njen del ter dokaze vključila v oceno priznane organizacije, ki jo opravi v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 391/2009.

8.   Komisija letno poroča odboru COSS o zahtevah za preklic, ki jih predložijo države članice, ter o trenutnih postopkih preklica, ki jih je začela Komisija.

POGLAVJE IV

SKUPNE DOLOČBE

Člen 12

Obvestilo o nasprotovanju

1.   Kadar Komisija meni, da je priznani organizaciji v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 391/2009 utemeljeno naložiti globo in periodične denarne kazni ali v skladu s členom 7 navedene uredbe preklicati priznanje organizacije, na navedeno organizacijo naslovi obvestilo o nasprotovanju in o tem obvesti zadevne države članice.

2.   Obvestilo o nasprotovanju vsebuje:

| (a) | natančno poročilo o dejanjih in opustitvah dejanj priznane organizacije, vključno z opisom ustreznih dejstev in opredelitvijo določb Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere Komisija meni, da jih je priznana organizacija kršila; |
| --- | --- |

(a)

natančno poročilo o dejanjih in opustitvah dejanj priznane organizacije, vključno z opisom ustreznih dejstev in opredelitvijo določb Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere Komisija meni, da jih je priznana organizacija kršila;

| (b) | opredelitev dokazov, na katerih temeljijo zadevne ugotovitve, vključno s sklicem na poročila o inšpekcijskih pregledih, ocenjevalna poročila ali katere koli druge ustrezne dokumente, ki jih je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost v imenu Komisije predhodno predložila zadevni organizaciji; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev dokazov, na katerih temeljijo zadevne ugotovitve, vključno s sklicem na poročila o inšpekcijskih pregledih, ocenjevalna poročila ali katere koli druge ustrezne dokumente, ki jih je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost v imenu Komisije predhodno predložila zadevni organizaciji;

| (c) | obvestilo, da lahko Komisija naloži globe in periodične denarne kazni ali prekliče priznanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009. |
| --- | --- |

(c)

obvestilo, da lahko Komisija naloži globe in periodične denarne kazni ali prekliče priznanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009.

3.   Komisija v obvestilu o nasprotovanju pozove priznano organizacijo in zadevne države članice, da predložijo pisne pripombe v določenem roku, ki v nobenem primeru ni krajši od šestih tednov od datuma prejema obvestila o nasprotovanju. Komisija ni obvezana upoštevati pripomb, prejetih po izteku navedenega roka, brez poseganja v določbe odstavka 4 člena 24 te uredbe.

4.   Obvestilo o nasprotovanju ne zadrži ocenjevanja zadevne organizacije. Komisija se lahko kadar koli pred sprejetjem sklepa o naložitvi globe in periodičnih denarnih kazni ali pred preklicem priznanja v skladu s to uredbo odloči, da bo izvedla dodatne inšpekcijske preglede uradov in objektov organizacije, obiskala ladje, za katere je organizacija izdala spričevalo, ali pisno zahtevala od priznane organizacije, da predloži dodatne informacije v zvezi z njenim izpolnjevanjem meril in obveznosti na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009.

5.   Komisija lahko kadar koli pred sprejetjem sklepa o naložitvi globe in periodičnih denarnih kazni ali pred preklicem priznanja v skladu s to uredbo spremeni svojo oceno zadevne priznane organizacije. Če je nova ocena zaradi odkritja novih dejstev ali odkritja novih kršitev ali novih okoliščin, ki zadevajo resnost kršitve ali njene učinke na varnost in okolje, drugačna od ocene, na kateri temelji obvestilo o nasprotovanju, Komisija izda novo obvestilo o nasprotovanju.

Člen 13

Zahteve po predložitvi informacij

Komisija lahko za pojasnitev dejstev za namene člena 12 pisno zahteva, da priznana organizacija v določenem roku, ki ne sme biti krajši od štirih tednov, predloži pisna ali ustna pojasnila, podrobnosti ali dokumente. V tem primeru Komisija obvesti priznano organizacijo o periodičnih denarnih kaznih in globah, ki ji jih lahko naloži, če ne bo delovala skladno z zahtevo, če bo neupravičeno zamujala pri predložitvi informacij ali če bo Komisiji namerno predložila nepravilne, nepopolne ali zavajajoče informacije.

Člen 14

Ustna obravnava

1.   Komisija na zahtevo priznane organizacije, na katero je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, navedeni organizaciji ponudi možnost, da predstavi svoje argumente na ustni obravnavi.

2.   Komisija pozove pristojne organe zadevnih držav članic in, na lastno pobudo ali na zahtevo zadevnih držav članic, tudi katere koli druge osebe s pravnim interesom v zvezi s kršitvami, da se udeležijo ustne obravnave. Komisija se lahko odloči, da ji bo pri tem pomagala Evropska agencija za pomorsko varnost.

3.   Fizične ali pravne osebe zasebnega prava se ustne obravnave udeležijo osebno ali pa jih zastopa pravni ali pooblaščeni zastopnik. Države članice zastopajo uradniki navedene države članice.

4.   Ustna obravnava ni javna. Vsaka oseba, ki je povabljena na obravnavo, je lahko zaslišana ločeno ali v navzočnosti drugih povabljenih oseb, pri čemer se upošteva pravni interes priznane organizacije in drugih oseb v zvezi z varovanjem njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.

5.   Izjave vseh zaslišanih oseb se vnesejo v zapisnik. Zapisnik obravnave se na zahtevo lahko da na voljo osebam, ki so se obravnave udeležile, in zadevnim državam članicam.

Člen 15

Periodične denarne kazni za nesodelovanje

1.   Kadar namerava Komisija v skladu s členom 7(1) sprejeti sklep o naložitvi periodičnih denarnih kazni priznani organizaciji, ki ni sprejela preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih je zahtevala Komisija, ali pri njihovem sprejetju neupravičeno zamuja, o tem najprej pisno obvesti priznano organizacijo.

2.   V obvestilu v skladu z odstavkom 1 se Komisija sklicuje na posamezne preventivne in popravne ukrepe, ki jih priznana organizacija ni sprejela, in na ustrezna dokazila ter priznano organizacijo obvesti o periodičnih denarnih kaznih, o uporabi katerih razmišlja Komisija.

3.   Komisija določi rok, v katerem lahko priznana organizacija Komisiji predloži pisne pripombe. Komisija ni dolžna upoštevati pisnih pripomb, prejetih po izteku tega roka.

Člen 16

Dostop do dokumentacije

1.   Komisija priznani organizaciji, na katero je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, na njeno zahtevo odobri dostop do dokumentacije, ki zajema dokumente in druge dokaze, ki jih je Komisija zbrala o domnevni kršitvi.

2.   Komisija določi datum in poskrbi za ustrezne praktične vidike dostopa priznane organizacije do dokumentacije, ki se lahko odobri izključno v elektronski obliki.

3.   Komisija da na zahtevo zadevni priznani organizaciji na voljo seznam vseh dokumentov, zajetih v dokumentaciji.

4.   Zadevna priznana organizacija ima pravico dostopati do dokumentov in informacij iz dokumentacije. Komisija pri odobritvi takega dostopa ustrezno upošteva poslovne skrivnosti, zaupne informacije ali notranje dokumente, ki jih je izdala Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost.

5.   Za namene odstavka 4 lahko notranji dokumenti Komisije in Evropske agencije za pomorsko varnost vključujejo:

| (a) | dokumente ali dele dokumentov v zvezi z notranjim posvetovanjem Komisije in njenih služb ter Evropske agencije za pomorsko varnost, vključno z mnenji in priporočili Evropske agencije za pomorsko varnost, ki so bila naslovljena na Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

dokumente ali dele dokumentov v zvezi z notranjim posvetovanjem Komisije in njenih služb ter Evropske agencije za pomorsko varnost, vključno z mnenji in priporočili Evropske agencije za pomorsko varnost, ki so bila naslovljena na Komisijo;

| (b) | dokumente ali dele dokumentov, ki so del korespondence med Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost ali med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

(b)

dokumente ali dele dokumentov, ki so del korespondence med Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost ali med Komisijo in državami članicami.

Člen 17

Pravno zastopanje

Priznana organizacija ima pravico do pravnega zastopanja v vseh fazah postopkov iz te uredbe.

Člen 18

Zaupnost, poslovna skrivnost in pravica do molka

1.   Postopki na podlagi te uredbe se izvajajo v skladu z načeli zaupnosti in poslovne skrivnosti.

2.   Komisija, Evropska agencija za pomorsko varnost in organi zadevnih držav članic ter njihovi uradniki, uslužbenci in druge osebe, ki delajo pod njihovim nadzorom, ne razkrivajo informacij, ki so jih pridobili ali izmenjali na podlagi te uredbe ter za katere velja poklicna skrivnost in zaupnost.

3.   Vse priznane organizacije ali druge osebe, ki vložijo informacije ali pripombe na podlagi te uredbe, jasno označijo vsako gradivo, ki se šteje za zaupno, navedejo razloge in priskrbijo posebno nezaupno različico do datuma, ki ga določi Komisija.

4.   Komisija lahko od priznanih organizacij in drugih zainteresiranih strani zahteva tudi, da opredelijo kateri koli del poročila, obvestila o nasprotovanju ali sklepa Komisije, ki po njihovem mnenju vsebuje poslovne skrivnosti.

5.   V odsotnosti opredelitve iz odstavkov 3 in 4 lahko Komisija sklepa, da zadevni dokumenti ali pripombe ne vsebujejo zaupnih informacij.

6.   Brez poseganja v člen 9 Uredbe (ES) št. 391/2009 imajo priznane organizacije pravico do molka, če bi se od njih zahtevalo odgovore, s katerimi bi priznale obstoj kršitve.

Člen 19

Sklep

1.   Sklep o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo temelji na isti pravni podlagi, v skladu s katero je zadevna priznana organizacija lahko predložila svoje pripombe.

2.   V sklepu o naložitvi globe ali periodičnih denarnih kazni in pri določitvi ustreznega zneska se upoštevajo načela učinkovitosti, sorazmernosti in odvračilnosti.

3.   Pri sprejemanju ukrepov v skladu s to uredbo ter opredeljevanju resnosti in učinka ustreznih dejanj ali opustitev dejanj na varnost in okolje Komisija upošteva nacionalne ukrepe, ki so že bili sprejeti proti zadevni priznani organizaciji na podlagi istih dejstev, zlasti kadar je bila navedena organizacija že v sodnem ali izvršilnem postopku.

4.   Dejanja ali opustitve dejanj priznane organizacije, na podlagi katerih so bili sprejeti ukrepi v skladu s to uredbo, niso predmet nadaljnjih ukrepov. Vendar se ta dejanja ali odsotnost dejanj lahko upoštevajo pri poznejših sklepih, ki se sprejmejo v skladu s to uredbo, da bi se ocenil vzorec ponavljanja.

5.   Komisija sprejme sklep o naložitvi periodičnih denarnih kazni ali sklep o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni v skladu s postopkom, ki se uporablja v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 391/2009.

6.   Komisija sprejme sklep za preklic priznanja priznane organizacije v skladu s postopkom, ki se uporablja v skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 391/2009.

Člen 20

Pravna sredstva, obveščanje in objava

1.   Komisija obvesti zadevno priznano organizacijo o pravnih sredstvih, ki jih ima ta na voljo.

2.   Komisija o svojem sklepu informativno obvesti Evropsko agencijo za pomorsko varnost in države članice.

3.   Kadar je to utemeljeno, zlasti zaradi varnosti ali varstva okolja, lahko Komisija svoj sklep javno objavi. Komisija pri objavi podrobnosti svojega sklepa ali pri obveščanju držav članic upošteva pravne interese zadevne priznane organizacije in drugih zainteresiranih strani.

Člen 21

Izterjava glob in denarnih kazni

Komisija začne izterjavo glob in denarnih kazni z izdajo naloga za izterjavo in izdajo opomina, naslovljenega na zadevno priznano organizacijo, v skladu s členi 78 do 80 in 83 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter členi 80 do 92 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

Člen 22

Zastaralni roki za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni

1.   Pravica Komisije, da priznani organizaciji v skladu s to uredbo naloži globe in/ali periodične denarne kazni, preneha po petih letih od dneva storitve dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, ki je pomenila kršitev, ugotovljeno v skladu s členom 3 te uredbe. Pri trajajočih ali ponavljajočih se dejanjih ali opustitvah dejanj, ki pomenijo kršitev, pa rok začne teči z dnem, ko dejanje ali opustitev dejanja preneha.

Pravica Komisije, da priznani organizaciji v skladu s členom 15 te uredbe naloži periodične denarne kazni, preneha po treh letih od dneva storitve dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, za katerega je Komisija zahtevala ustrezne preventivne ali popravne ukrepe.

2.   Kakršen koli ukrep, ki ga je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost izvedla za oceno ali postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z dejanjem ali opustitvijo dejanja priznane organizacije, pretrga ustrezni zastaralni rok, določen z odstavkom 1. Pretrganje zastaralnega roka začne veljati na dan, ko je bil ukrep Komisije ali agencije priglašen priznani organizaciji.

3.   Po vsakem pretrganju začne zastaralni rok teči znova. Vendar zastaralni rok ne sme biti daljši od dvakratnika prvotnega zastaralnega roka, razen če zastaranje ne teče v skladu z odstavkom 4.

4.   Zastaralni rok za naložitev periodičnih denarnih kazni se zadrži, dokler o sklepu Komisije teče postopek pred Sodiščem Evropske unije.

Člen 23

Zastaralni roki za izterjavo glob in periodičnih denarnih kazni

1.   Pravica do začetka postopka izterjave glob in/ali periodičnih denarnih kazni preneha eno leto po tem, ko postane sklep v skladu s členom 19 pravnomočen.

2.   Zastaralni rok iz odstavka 1 se pretrga z vsakim ukrepom Komisije ali države članice na zahtevo Komisije, katerega namen je izvršba plačila glob in/ali periodičnih denarnih kazni.

3.   Po vsakem pretrganju začne zastaralni rok teči znova.

4.   Zastaralni roki iz odstavkov 1 in 2 se zadržijo dokler:

| (a) | traja plačilni rok; |
| --- | --- |

(a)

traja plačilni rok;

| (b) | je začasno ustavljena izvršitev plačila v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

je začasno ustavljena izvršitev plačila v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije.

Člen 24

Uporaba rokov

1.   Roki iz te uredbe začnejo teči dan po prejemu obvestila Komisije ali njegove osebne vročitve.

2.   Kadar je obvestilo naslovljeno na Komisijo, se šteje, da so bili ustrezni roki upoštevani, če je bilo obvestilo poslano s priporočeno pošto pred iztekom ustreznega roka.

3.   Komisija pri določanju rokov upošteva ustrezne pravice v zvezi s postopkom in posebne okoliščine vsakega postopka odločanja na podlagi te uredbe.

4.   Kadar je primerno ter kadar je zahteva utemeljena in vložena pred iztekom prvotnega roka, se lahko roki podaljšajo.

Člen 25

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

Informacije, ki jih pristojni nacionalni organi predložijo kot odgovor na zahtevo Komisije, Komisija uporabi samo za naslednje namene:

| (a) | za izvajanje nalog priznavanja in nadzora priznanih organizacij na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere je bila pooblaščena; |
| --- | --- |

(a)

za izvajanje nalog priznavanja in nadzora priznanih organizacij na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere je bila pooblaščena;

| (b) | kot dokaz za odločanje na podlagi te uredbe brez poseganja v člena 16 in 18 te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

kot dokaz za odločanje na podlagi te uredbe brez poseganja v člena 16 in 18 te uredbe.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Uporaba

Na podlagi dogodkov, ki so se zgodili pred datumom začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009, se ne sprejmejo nobeni ukrepi v skladu s to uredbo.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. julija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 131, 28.5.2009, str. 11.

1

(2)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 131, 28.5.2009, str. 47.

3

(4)  UL L 162, 25.6.2009, str. 6.

4

(5)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

5

(6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

6

(7)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

7

---