# Uradni list L 214/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 214 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5719. julij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 214

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5719. julij 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Protokola o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 783/2014 z dne 18. julija 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 784/2014 z dne 15. julija 2014 o prepovedi ribolova na vahnjo v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VIb, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 785/2014 z dne 15. julija 2014 o prepovedi ribolova na trsko v Skagerraku s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske | 6 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 786/2014 z dne 15. julija 2014 o prepovedi ribolova na veliko srebrenko v vodah Unije in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske | 8 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 787/2014 z dne 16. julija 2014 o prepovedi ribolova na šura in z njim povezanega prilova v vodah Unije območij IVb, IVc in VIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 12 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 789/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 25 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta 2014/475/SZVP z dne 18. julija 2014 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 28 |
| | | 2014/476/EU |
| | * | Izvedbeni Sklep Komisije z dne 17. julija 2014 o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Švedskem in o razveljavitvi Odločbe 97/370/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4946) | 29 |
| | | 2014/477/EU |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 2. julija 2014 o zagotavljanju nadzorniških podatkov, ki jih nadzorovani subjekti poročajo pristojnim nacionalnim organom na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014, Evropski centralni banki (ECB/2014/29) | 34 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2014/478/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 14. julija 2014 o načelih za varstvo potrošnikov in igralcev spletnih storitev iger na srečo ter onemogočanje dostopa do spletnih iger na srečo za mladoletnike (
  1
  ) | 38 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 131 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo motornih vozil glede na napredni sistem za zaviranje v sili (AEBS) | 47 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Protokola o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 783/2014 z dne 18. julija 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

2

*

Uredba Komisije (EU) št. 784/2014 z dne 15. julija 2014 o prepovedi ribolova na vahnjo v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VIb, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

4

*

Uredba Komisije (EU) št. 785/2014 z dne 15. julija 2014 o prepovedi ribolova na trsko v Skagerraku s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

6

*

Uredba Komisije (EU) št. 786/2014 z dne 15. julija 2014 o prepovedi ribolova na veliko srebrenko v vodah Unije in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

8

*

Uredba Komisije (EU) št. 787/2014 z dne 16. julija 2014 o prepovedi ribolova na šura in z njim povezanega prilova v vodah Unije območij IVb, IVc in VIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

10

*

Uredba Komisije (EU) št. 788/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

12

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 789/2014 z dne 18. julija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

25

SKLEPI

*

Sklep Sveta 2014/475/SZVP z dne 18. julija 2014 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

28

2014/476/EU

*

Izvedbeni Sklep Komisije z dne 17. julija 2014 o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Švedskem in o razveljavitvi Odločbe 97/370/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4946)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4946)

29

2014/477/EU

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 2. julija 2014 o zagotavljanju nadzorniških podatkov, ki jih nadzorovani subjekti poročajo pristojnim nacionalnim organom na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014, Evropski centralni banki (ECB/2014/29)

(ECB/2014/29)

34

PRIPOROČILA

2014/478/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 14. julija 2014 o načelih za varstvo potrošnikov in igralcev spletnih storitev iger na srečo ter onemogočanje dostopa do spletnih iger na srečo za mladoletnike (
  1
  )

1

38

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 131 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo motornih vozil glede na napredni sistem za zaviranje v sili (AEBS)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/1

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Protokola o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu

Protokol o nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva ter trgovini z njimi, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (1), bo začel veljati 3. aprila 2014.

---

(1)  UL L 89, 25.3.2014, str. 7.

---

UREDBE

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/2

---

UREDBA SVETA (EU) št. 783/2014

z dne 18. julija 2014

o spremembi Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 215 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1),

ob upoštevanju skupnega predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (EU) št. 269/2014 (2), so uveljavljeni nekateri ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP, in je določena zamrznitev sredstev in gospodarskih virov nekaterih fizičnih oseb, odgovornih za ukrepe ali politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini oziroma fizičnih oseb, ki te ukrepe ali politike aktivno podpirajo ali izvajajo, in z njimi povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov ali pravnih oseb, subjektov ali organov na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravnih oseb, subjektov ali organov, ki jim je tak prenos prinesel koristi. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (EU) št. 269/2014 (2), so uveljavljeni nekateri ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP, in je določena zamrznitev sredstev in gospodarskih virov nekaterih fizičnih oseb, odgovornih za ukrepe ali politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini oziroma fizičnih oseb, ki te ukrepe ali politike aktivno podpirajo ali izvajajo, in z njimi povezanih fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov ali pravnih oseb, subjektov ali organov na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravnih oseb, subjektov ali organov, ki jim je tak prenos prinesel koristi.

| (2) | Evropski svet se je 16. julija 2014 dogovoril o širitvi omejevalnih ukrepov, da bi ti zajeli subjekte, tudi iz Ruske federacije, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo suverenost, ozemeljsko nedotakljivost in neodvisnost Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet se je 16. julija 2014 dogovoril o širitvi omejevalnih ukrepov, da bi ti zajeli subjekte, tudi iz Ruske federacije, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo suverenost, ozemeljsko nedotakljivost in neodvisnost Ukrajine.

| (3) | Svet je 18. julija 2014 sprejel Sklep 2014/475/SZVP (3), s katerim se spremeni Sklep 2014/145/SZVP in v katerem so navedena spremenjena merila za uvrstitev na seznam pravnih oseb, subjektov ali organov, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo suverenost, ozemeljsko nedotakljivost in neodvisnost Ukrajine. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 18. julija 2014 sprejel Sklep 2014/475/SZVP (3), s katerim se spremeni Sklep 2014/145/SZVP in v katerem so navedena spremenjena merila za uvrstitev na seznam pravnih oseb, subjektov ali organov, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo suverenost, ozemeljsko nedotakljivost in neodvisnost Ukrajine.

| (4) | Ta sprememba spada na področje uporabe Pogodbe, zato je predvsem zaradi zagotovitve, da se bodo enotno uporabljale v vseh državah članicah, za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije. |
| --- | --- |

(4)

Ta sprememba spada na področje uporabe Pogodbe, zato je predvsem zaradi zagotovitve, da se bodo enotno uporabljale v vseh državah članicah, za njihovo izvajanje potreben regulativni ukrep na ravni Unije.

| (5) | Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(5)

Da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov, predvidenih s to uredbo, bi morala ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 3(1) Uredbe (EU) št. 269/2014 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Priloga I vključuje:

| (a) | fizične osebe, odgovorne za ukrepe ali politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe ali politike aktivno podpirajo ali izvajajo, in fizične ali pravne osebe, subjekte ali organe, povezane z njimi, |
| --- | --- |

(a)

fizične osebe, odgovorne za ukrepe ali politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe ali politike aktivno podpirajo ali izvajajo, in fizične ali pravne osebe, subjekte ali organe, povezane z njimi,

| (b) | pravne osebe, subjekte ali organe, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, ali |
| --- | --- |

(b)

pravne osebe, subjekte ali organe, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, ali

| (c) | pravne osebe, subjekte ali organe na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravne osebe, subjekte ali organe, ki jim je tak prenos prinesel koristi.“ |
| --- | --- |

(c)

pravne osebe, subjekte ali organe na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravne osebe, subjekte ali organe, ki jim je tak prenos prinesel koristi.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. julija 2014

Za Svet

Predsednik

S. GOZI

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 6).

2

(3)  Sklep Sveta 2014/475/SZVP z dne 18. julija 2014 o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (glej stran 28 tega Uradnega lista).

3

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 784/2014

z dne 15. julija 2014

o prepovedi ribolova na vahnjo v vodah Unije in mednarodnih vodah območij VIb, XII in XIV s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 12/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stalež | HAD/6B1214 |
| Vrsta | vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| Območje | vode Unije in mednarodne vode območij VIb, XII in XIV |
| Datum zaprtja | 25. 6. 2014 |

Št.

12/TQ43

Država članica

Irska

Stalež

HAD/6B1214

Vrsta

vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

Območje

vode Unije in mednarodne vode območij VIb, XII in XIV

Datum zaprtja

25. 6. 2014

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/6

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 785/2014

z dne 15. julija 2014

o prepovedi ribolova na trsko v Skagerraku s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 13/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež | COD/03AN. |
| Vrsta | trska (Gadus morhua) |
| Območje | Skagerrak |
| Datum zaprtja | 26.6.2014 |

Št.

13/TQ43

Država članica

Nizozemska

Stalež

COD/03AN.

Vrsta

trska (Gadus morhua)

Območje

Skagerrak

Datum zaprtja

26.6.2014

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/8

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 786/2014

z dne 15. julija 2014

o prepovedi ribolova na veliko srebrenko v vodah Unije in mednarodnih vodah območij V, VI in VII s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 11/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stalež | ARU/567. |
| Vrsta | Velika srebrenka(Argentina silus) |
| Območje | Vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII |
| Datum zaprtja | 25.6.2014 |

Št.

11/TQ43

Država članica

Irska

Stalež

ARU/567.

Vrsta

Velika srebrenka(Argentina silus)

Območje

Vode Unije in mednarodne vode območij V, VI in VII

Datum zaprtja

25.6.2014

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 787/2014

z dne 16. julija 2014

o prepovedi ribolova na šura in z njim povezanega prilova v vodah Unije območij IVb, IVc in VIId s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 (2) določa kvote za leto 2014.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2014.

| (3) | Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba za navedeni stalež prepovedati ribolovne dejavnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2014 dodeljena državi članici iz navedene priloge, velja za izčrpano od datuma iz navedene priloge.

Člen 2

Prepovedi

Ribolovne dejavnosti s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge k tej uredbi ali so v njej registrirana, so od datuma iz navedene priloge prepovedane za stalež iz navedene priloge. Po tem datumu je zlasti prepovedano obdržati na krovu, premeščati, pretovarjati ali iztovarjati ribe iz navedenega staleža, ki jih ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednice

Lowri EVANS

Generalna direktorica za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 43/2014 z dne 20. januarja 2014 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2014 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki veljajo za vode Unije in za plovila Unije v nekaterih vodah zunaj Unije (UL L 24, 28.1.2014, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Št. | 14/TQ43 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | JAX/4BC7D |
| Vrsta | šur in z njim povezan prilov (Trachurus spp.) |
| Območje | vode Unije območij IVb, IVc in VIId |
| Datum zaprtja | 28.6.2014 |

Št.

14/TQ43

Država članica

Belgija

Stalež

JAX/4BC7D

Vrsta

šur in z njim povezan prilov (Trachurus spp.)

Območje

vode Unije območij IVb, IVc in VIId

Datum zaprtja

28.6.2014

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/12

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 788/2014

z dne 18. julija 2014

o določitvi podrobnih pravil o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni ter o preklicu priznanja organizacij za tehnični nadzor in pregled ladij v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (1) ter zlasti člena 14(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblaščata, da naloži globe in periodične denarne kazni priznanim organizacijam, določenim v členu 2 navedene uredbe, ali prekliče priznanje, da se zagotovi izvrševanje meril in obveznosti na podlagi navedene uredbe za odstranitev vseh morebitnih nevarnosti za varnost ali okolje. |
| --- | --- |

(1)

Člena 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblaščata, da naloži globe in periodične denarne kazni priznanim organizacijam, določenim v členu 2 navedene uredbe, ali prekliče priznanje, da se zagotovi izvrševanje meril in obveznosti na podlagi navedene uredbe za odstranitev vseh morebitnih nevarnosti za varnost ali okolje.

| (2) | Zaradi preglednosti bi morala Komisija v skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 določiti podrobna pravila odločanja ter metodologijo za izračun glob in periodičnih denarnih kazni, da bi bile zadevne organizacije vnaprej seznanjene z njimi, določiti pa bi bilo treba tudi posebna merila, po katerih bi Komisija ocenila resnost primera in obseg ogroženosti varnosti ali varstva okolja. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi preglednosti bi morala Komisija v skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 določiti podrobna pravila odločanja ter metodologijo za izračun glob in periodičnih denarnih kazni, da bi bile zadevne organizacije vnaprej seznanjene z njimi, določiti pa bi bilo treba tudi posebna merila, po katerih bi Komisija ocenila resnost primera in obseg ogroženosti varnosti ali varstva okolja.

| (3) | Z uvedbo glob in periodičnih denarnih kazni naj bi Komisija dobila dopolnilno orodje, s katerim bi se lahko v primerjavi s preklicem priznanja bolj raznovrstno, prožneje in bolj postopno odzivala na kršitve pravil iz Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani priznanih organizacij. |
| --- | --- |

(3)

Z uvedbo glob in periodičnih denarnih kazni naj bi Komisija dobila dopolnilno orodje, s katerim bi se lahko v primerjavi s preklicem priznanja bolj raznovrstno, prožneje in bolj postopno odzivala na kršitve pravil iz Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani priznanih organizacij.

| (4) | Periodične denarne kazni bi morale učinkovito zagotavljati takojšnje ustrezne popravne ukrepe v zvezi s kakršno koli kršitvijo obveznosti in zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009. Zato Uredba (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblašča, da v primeru, ko priznana organizacija ne sprejme preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih zahteva Komisija, uporabi periodične denarne kazni po preteku razumno dolgega obdobja in dokler zadevna priznana organizacija ne sprejme zahtevanih ukrepov. Če to zahtevajo okoliščine posameznega primera, se lahko dnevni znesek periodične denarne kazni v skladu z nujnostjo zahtevanih ukrepov po potrebi postopoma poviša. |
| --- | --- |

(4)

Periodične denarne kazni bi morale učinkovito zagotavljati takojšnje ustrezne popravne ukrepe v zvezi s kakršno koli kršitvijo obveznosti in zahtev iz Uredbe (ES) št. 391/2009. Zato Uredba (ES) št. 391/2009 Komisijo pooblašča, da v primeru, ko priznana organizacija ne sprejme preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih zahteva Komisija, uporabi periodične denarne kazni po preteku razumno dolgega obdobja in dokler zadevna priznana organizacija ne sprejme zahtevanih ukrepov. Če to zahtevajo okoliščine posameznega primera, se lahko dnevni znesek periodične denarne kazni v skladu z nujnostjo zahtevanih ukrepov po potrebi postopoma poviša.

| (5) | Ob upoštevanju najvišje zgornje meje, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009, je izračun glob in periodičnih denarnih kazni v obliki deleža prometa organizacije preprosta metoda, ki zagotavlja odvračilnost glob in periodičnih denarnih kazni, hkrati pa omogoča sorazmernost z resnostjo zadeve in gospodarsko zmogljivostjo zadevne organizacije glede na različne velikosti priznanih organizacij. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju najvišje zgornje meje, določene v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009, je izračun glob in periodičnih denarnih kazni v obliki deleža prometa organizacije preprosta metoda, ki zagotavlja odvračilnost glob in periodičnih denarnih kazni, hkrati pa omogoča sorazmernost z resnostjo zadeve in gospodarsko zmogljivostjo zadevne organizacije glede na različne velikosti priznanih organizacij.

| (6) | Jasno bi bilo treba določiti uporabo najvišje zgornje meje skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni, pri čemer bi bilo zaradi preglednosti in pravne varnosti treba upoštevati različne okoliščine, v katerih bi se uporabljala. Iz enakih razlogov bi bilo treba za dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009, določiti tudi način izračuna skupnega povprečnega prometa v preteklih treh poslovnih letih. |
| --- | --- |

(6)

Jasno bi bilo treba določiti uporabo najvišje zgornje meje skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni, pri čemer bi bilo zaradi preglednosti in pravne varnosti treba upoštevati različne okoliščine, v katerih bi se uporabljala. Iz enakih razlogov bi bilo treba za dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009, določiti tudi način izračuna skupnega povprečnega prometa v preteklih treh poslovnih letih.

| (7) | Primerno je, da bi se pri sklepu za preklic priznanja organizacije na podlagi pogojev iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 morali upoštevati vsi dejavniki, povezani s splošnim ciljem spremljanja operacij in splošne uspešnosti priznanih organizacij, vključno z učinkovitostjo kakršnih koli glob in periodičnih denarnih kazni, ki so že bile naložene za ponavljajoče se in resne kršitve navedene uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je, da bi se pri sklepu za preklic priznanja organizacije na podlagi pogojev iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 morali upoštevati vsi dejavniki, povezani s splošnim ciljem spremljanja operacij in splošne uspešnosti priznanih organizacij, vključno z učinkovitostjo kakršnih koli glob in periodičnih denarnih kazni, ki so že bile naložene za ponavljajoče se in resne kršitve navedene uredbe.

| (8) | Določiti bi bilo treba poseben postopek, ki bi Komisiji omogočal, da na lastno pobudo ali na zahtevo držav članic prekliče priznanje organizacije v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 ter na podlagi svojih pooblastil oceni priznane organizacije in jim naloži globe in periodične denarne kazni s povezanimi postopki iz te uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Določiti bi bilo treba poseben postopek, ki bi Komisiji omogočal, da na lastno pobudo ali na zahtevo držav članic prekliče priznanje organizacije v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 ter na podlagi svojih pooblastil oceni priznane organizacije in jim naloži globe in periodične denarne kazni s povezanimi postopki iz te uredbe.

| (9) | Pomembno je, da se odločitev o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo sprejme izključno na podlagi utemeljitev, o katerih se zadevna priznana organizacija lahko izreče. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se odločitev o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo sprejme izključno na podlagi utemeljitev, o katerih se zadevna priznana organizacija lahko izreče.

| (10) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do obrambe ter načelo zaupnosti in načelo ne bis in idem v skladu s splošnimi pravnimi načeli in sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti pravico do obrambe ter načelo zaupnosti in načelo ne bis in idem v skladu s splošnimi pravnimi načeli in sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (11) | Sklepi o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni na podlagi te uredbe bi morali biti izvršljivi v skladu s členom 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije, pregleda pa jih lahko Sodišče Evropske unije. |
| --- | --- |

(11)

Sklepi o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni na podlagi te uredbe bi morali biti izvršljivi v skladu s členom 299 Pogodbe o delovanju Evropske unije, pregleda pa jih lahko Sodišče Evropske unije.

| (12) | Za zagotovitev pravičnosti in pravne varnosti pri vodenju postopka je treba določiti natančna pravila za izračun rokov, ki jih Komisija določi med postopkom, in zastaralnih rokov, za naložitev ter izvršitev glob in periodičnih denarnih kazni, ki se uporabljajo za Komisijo, pri čemer je treba upoštevati tudi datum začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev pravičnosti in pravne varnosti pri vodenju postopka je treba določiti natančna pravila za izračun rokov, ki jih Komisija določi med postopkom, in zastaralnih rokov, za naložitev ter izvršitev glob in periodičnih denarnih kazni, ki se uporabljajo za Komisijo, pri čemer je treba upoštevati tudi datum začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009.

| (13) | Izvajanje te uredbe zahteva učinkovito sodelovanje med zadevnimi državami članicami, Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. Zato je treba pojasniti pravice in obveznost vsake od teh strani v postopkih iz te uredbe, da se zagotovi učinkovito izvajanje preiskav, sprejemanje odločitev in nadaljnje ukrepanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredb (ES) št. 391/2009. |
| --- | --- |

(13)

Izvajanje te uredbe zahteva učinkovito sodelovanje med zadevnimi državami članicami, Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost. Zato je treba pojasniti pravice in obveznost vsake od teh strani v postopkih iz te uredbe, da se zagotovi učinkovito izvajanje preiskav, sprejemanje odločitev in nadaljnje ukrepanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredb (ES) št. 391/2009.

| (14) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja ladij (v nadaljnjem besedilu: odbor COSS), ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja ladij (v nadaljnjem besedilu: odbor COSS), ustanovljenega z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za izvajanje členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009 s strani Komisije.

V njej so opredeljeni merila za določitev zneska glob in periodičnih denarnih kazni ter postopek odločanja v zvezi z naložitvijo glob in periodičnih denarnih kazni ali preklicem priznanja priznane organizacije na lastno pobudo Komisije ali na zahtevo države članice.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 391/2009.

Poleg tega se uporablja še naslednja opredelitev:

„zadevna država članica“ pomeni katero koli državo članico, ki je priznano organizacijo zadolžila za tehnični nadzor in pregled ladij ter izdajanje spričeval za ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, da bi se dosegla skladnost z mednarodnimi konvencijami v skladu z Direktivo 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (3), vključno z državo članico, ki je pri Komisiji vložila zahtevek za priznanje navedene organizacije v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 391/2009.

POGLAVJE II

GLOBE IN PERIODIČNE DENARNE KAZNI

Člen 3

Ugotavljanje kršitev

1.   Komisija kršitev v skladu s členom 6(1) Uredbe (ES) št. 391/2009 ugotovi, kadar:

| (a) | priznana organizacija resno ali večkratno krši eno od minimalnih meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009 ali ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 8(4), 9, 10 in 11 Uredbe (ES) št. 391/2009, kar razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih priznane organizacije; |
| --- | --- |

(a)

priznana organizacija resno ali večkratno krši eno od minimalnih meril iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 391/2009 ali ne izpolnjuje svojih obveznosti iz členov 8(4), 9, 10 in 11 Uredbe (ES) št. 391/2009, kar razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih priznane organizacije;

| (b) | zmanjšana učinkovitost priznane organizacije ob upoštevanju Odločbe Komisije 2009/491/ES (4) razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih navedene organizacije; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšana učinkovitost priznane organizacije ob upoštevanju Odločbe Komisije 2009/491/ES (4) razkriva resne hibe v organiziranosti, sistemih, postopkih ali notranjih nadzorih navedene organizacije;

| (c) | je priznana organizacija Komisiji v času ocenjevanja namerno predložila netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije ali kako drugače ovirala navedeno ocenjevanje. |
| --- | --- |

(c)

je priznana organizacija Komisiji v času ocenjevanja namerno predložila netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije ali kako drugače ovirala navedeno ocenjevanje.

2.   V vsakem postopku za ugotavljanje kršitev v skladu s to uredbo breme dokazovanja kršitev nosi Komisija.

Člen 4

Izračun glob

1.   Kot je določeno v skladu s členom 9, se za vsako kršitev, ugotovljeno na podlagi člena 6(1) Uredbe (ES) št. 391/2009, določi začetna osnovna globa v višini 0,6 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije.

2.   Pri izračunu posamezne globe za kršitev se osnovna globa iz odstavka 1 poviša ali zniža na podlagi resnosti in učinkov kršitve, zlasti glede obsega ogroženosti varnosti ali varstva okolja, v skladu s členoma 5 in 6.

3.   Najvišji znesek posamezne globe ne sme presegati 1,8 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije.

4.   Kadar eno dejanje ali opustitev dejanja s strani priznane organizacije pomeni edino podlago za dve kršitvi ali več kršitev po členu 6(1)(a) Uredbe (ES) št. 391/2009, ugotovljenih v skladu s členom 3(1)(a) te uredbe, je kumulirana posamezna globa enaka najvišji posamezni globi, izračunani za osnovne kršitve.

5.   Skupna globa, ki se naloži priznani organizaciji v enem sklepu, je vsota posameznih glob, naloženih z uporabo odstavkov 1 do 4 tega člena, brez poseganja v najvišjo zgornjo mejo iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, kot je podrobno določeno v členu 8 te uredbe.

Člen 5

Ocena resnosti kršitve

Pri ocenjevanju resnosti posameznih kršitev Komisija upošteva vse ustrezne oteževalne in olajševalne okoliščine, zlasti:

| (a) | ali je organizacija delovala malomarno ali namerno; |
| --- | --- |

(a)

ali je organizacija delovala malomarno ali namerno;

| (b) | število dejanj ali opustitev dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev; |
| --- | --- |

(b)

število dejanj ali opustitev dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev;

| (c) | ali kršitev vpliva na posamične urade, geografska območja ali celotno organizacijo; |
| --- | --- |

(c)

ali kršitev vpliva na posamične urade, geografska območja ali celotno organizacijo;

| (d) | ponavljajoča se dejanja ali opustitve dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev; |
| --- | --- |

(d)

ponavljajoča se dejanja ali opustitve dejanj s strani priznane organizacije, ki so podlaga za kršitev;

| (e) | trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(e)

trajanje kršitve;

| (f) | napačno prikazovanje dejanskega stanja ladij na spričevalih in dokumentih o usklajenosti, ki jih predloži priznana organizacija, ali vključitev nepravilnih ali zavajajočih informacij vanje; |
| --- | --- |

(f)

napačno prikazovanje dejanskega stanja ladij na spričevalih in dokumentih o usklajenosti, ki jih predloži priznana organizacija, ali vključitev nepravilnih ali zavajajočih informacij vanje;

| (g) | prejšnje sankcije, vključno z globami, ki so bile naložene isti priznani organizaciji; |
| --- | --- |

(g)

prejšnje sankcije, vključno z globami, ki so bile naložene isti priznani organizaciji;

| (h) | ali je kršitev nastala na podlagi sporazuma med priznanimi organizacijami ali dogovorjene prakse, katerih cilj ali učinek je kršitev meril in obveznosti iz Uredbe (ES) št. 391/2009; |
| --- | --- |

(h)

ali je kršitev nastala na podlagi sporazuma med priznanimi organizacijami ali dogovorjene prakse, katerih cilj ali učinek je kršitev meril in obveznosti iz Uredbe (ES) št. 391/2009;

| (i) | stopnja vestnosti in pripravljenosti priznane organizacije za sodelovanje s Komisijo pri odkrivanju ustreznih dejanj ali opustitev dejanj ter pri določanju kršitev. |
| --- | --- |

(i)

stopnja vestnosti in pripravljenosti priznane organizacije za sodelovanje s Komisijo pri odkrivanju ustreznih dejanj ali opustitev dejanj ter pri določanju kršitev.

Člen 6

Ocena učinkov kršitve

Pri ocenjevanju učinkov posamezne kršitve, zlasti obsega ogroženosti varnosti in varstva okolja, Komisija upošteva vse ustrezne oteževalne in olajševalne okoliščine, zlasti:

| (a) | naravo in obseg pomanjkljivosti, ki dejansko prizadenejo ladjevje ali bi lahko prizadele ladjevje, za katerega je organizacija izdala spričevalo, ter ki jih zadevna organizacija zaradi kršitve ni odkrila ali jih ne bi mogla odkriti ali katerih odprave ni zahtevala pravočasno ali je ne bi mogla zahtevati pravočasno, zlasti ob upoštevanjumeril za zadržanje ladje iz Priloge X Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (5); |
| --- | --- |

(a)

naravo in obseg pomanjkljivosti, ki dejansko prizadenejo ladjevje ali bi lahko prizadele ladjevje, za katerega je organizacija izdala spričevalo, ter ki jih zadevna organizacija zaradi kršitve ni odkrila ali jih ne bi mogla odkriti ali katerih odprave ni zahtevala pravočasno ali je ne bi mogla zahtevati pravočasno, zlasti ob upoštevanjumeril za zadržanje ladje iz Priloge X Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (5);

| (b) | delež dejansko ali potencialno prizadetega ladjevja, za katerega je organizacija izdala spričevalo; |
| --- | --- |

(b)

delež dejansko ali potencialno prizadetega ladjevja, za katerega je organizacija izdala spričevalo;

| (c) | kakršne koli druge okoliščine, ki predstavljajo posebno opredeljivo tveganje, kot je vrsta dejansko ali potencialno prizadetih ladij. |
| --- | --- |

(c)

kakršne koli druge okoliščine, ki predstavljajo posebno opredeljivo tveganje, kot je vrsta dejansko ali potencialno prizadetih ladij.

Člen 7

Periodične denarne kazni

1.   Komisija lahko zadevni organizaciji ne glede na globe, naložene v skladu s členom 3, naloži periodične denarne kazni, na katere se sklicuje člen 6(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, da zagotovi sprejetje preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih Komisija zahteva med oceno priznane organizacije.

2.   V sklepu o naložitvi glob v skladu s členom 3 lahko Komisija določi tudi periodične denarne kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, če in dokler ne sprejme popravnih ukrepov ali neupravičeno zamuja z odpravo kršitve.

3.   V sklepu o naložitvi periodičnih denarnih kazni je določen rok, v katerem mora priznana organizacija izvesti zahtevane ukrepe.

4.   Periodične denarne kazni se uporabljajo od dneva po izteku roka, ki je bil določen v skladu z odstavkom 3, do dneva, ko organizacija sprejme ustrezne popravne ukrepe, če Komisija meni, da so bili popravni ukrepi zadovoljivi.

5.   Osnovni dnevni znesek periodičnih denarnih kazni za vsako kršitev znaša 0,0033 % skupnega povprečnega prometa priznane organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Za izračun posameznega zneska periodičnih denarnih kazni za posamezno kršitev se osnovni znesek prilagodi glede na resnost kršitve in ob upoštevanju obsega ogroženosti varnosti in varstva okolja v skladu s členoma 5 in 6 te uredbe.

6.   Komisija se lahko na podlagi okoliščin posameznega primera in zlasti glede na nujnost popravnih ukrepov, ki jih mora sprejeti priznana organizacija, odloči, da bo povišala dnevni znesek periodičnih denarnih kazni v okviru naslednjih pragov:

| (a) | kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 120 dni, od stoenaindvajsetega do tristotega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,005 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(a)

kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 120 dni, od stoenaindvajsetega do tristotega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,005 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9;

| (b) | kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 300 dni, od tristoprvega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,01 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. |
| --- | --- |

(b)

kadar priznana organizacija zamudi rok, določen v skladu z odstavkom 3, za več kot 300 dni, od tristoprvega dne od poteka roka znesek periodičnih denarnih kazni znaša dnevno 0,01 % skupnega povprečnega prometa organizacije, izračunanega v skladu s členom 9.

7.   Skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se na podlagi tega člena naložijo posamezno ali se prištejejo globam, ne presega najvišje zgornje meje iz člena 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, kot je podrobno določeno v členu 8 te uredbe.

Člen 8

Določitev najvišjega skupnega zneska glob in periodičnih denarnih kazni

Najvišji skupni znesek glob in periodičnih denarnih kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, kot je določeno v členu 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, se opredeli:

| (a) | skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, ob upoštevanju datuma sklepa o naložitvi glob in, v primeru več kot enega sklepa o naložitvi glob navedeni organizaciji, datuma prvega sklepa o naložitvi globe navedeni organizaciji, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, ob upoštevanju datuma sklepa o naložitvi glob in, v primeru več kot enega sklepa o naložitvi glob navedeni organizaciji, datuma prvega sklepa o naložitvi globe navedeni organizaciji, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9;

| (b) | skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, določen v skladu z odstavkom 1, in periodične denarne kazni, ki so bile naložene z istimi sklepi v skladu s členom 7(2) in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek glob, ki se v skladu s členom 4 naložijo priznani organizaciji znotraj enega poslovnega leta navedene organizacije, določen v skladu z odstavkom 1, in periodične denarne kazni, ki so bile naložene z istimi sklepi v skladu s členom 7(2) in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje;

| (c) | skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se v skladu s členom 7(1) naložijo priznani organizaciji in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih preventivnih ali popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje. |
| --- | --- |

(c)

skupni znesek periodičnih denarnih kazni, ki se v skladu s členom 7(1) naložijo priznani organizaciji in se obračunavajo, dokler organizacija ne sprejme ustreznih preventivnih ali popravnih ukrepov, ne presega 5 % skupnega povprečnega prometa navedene organizacije, izračunanega v skladu s členom 9. Brez poseganja v člen 21 izterjava periodičnih denarnih kazni, ki jo izvede Komisija, ne presega 5-odstotne zgornje meje.

Člen 9

Izračun prometa

1.   V tej uredbi skupni povprečni promet zadevne priznane organizacije pomeni tretjino zneska, ki se izračuna kot vsota skupnega prometa matičnega subjekta, ki je imetnik priznanja, in vseh pravnih subjektov, ki so vključeni v navedeno priznanje na koncu vsakega leta, v treh poslovnih letih pred izdajo sklepa Komisije.

2.   V primeru skupine s priznanimi konsolidiranimi računovodskimi izkazi pomeni promet iz odstavka 1 v zvezi z matičnim subjektom in vsemi pravnimi subjekti iz navedene skupine, ki so zajeti v priznanju na koncu vsakega poslovnega leta, konsolidirane prihodke navedenih subjektov.

3.   Pri uporabi odstavkov 1 in 2 se upoštevajo samo dejavnosti, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 391/2009.

POGLAVJE III

PREKLIC PRIZNANJA

Člen 10

Preklic priznanja

1.   Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države članice sprejme sklep o preklicu priznanja organizacije v primerih, na katere se sklicuje člen 7(1)(a) do (e) Uredbe (ES) št. 391/2009.

2.   Za določitev, ali ponavljajoča se resna pomanjkljivost pomeni nesprejemljivo tveganje za varnost ali okolje v skladu s členom 7(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 391/2009, se upoštevajo naslednji elementi:

| (a) | informacije in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, zlasti glede okoliščin iz členov 5 in 6 te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

informacije in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009, zlasti glede okoliščin iz členov 5 in 6 te uredbe;

| (b) | merila in, če je to potrebno, pragovi iz Odločbe Komisije 2009/491/ES. |
| --- | --- |

(b)

merila in, če je to potrebno, pragovi iz Odločbe Komisije 2009/491/ES.

3.   Kadar globe in periodične denarne kazni, ki se naložijo priznani organizaciji, dosežejo najvišjo zgornjo mejo, določeno v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, in priznana organizacija ni sprejela ustreznih popravnih ukrepov, Komisija lahko meni, da ti ukrepi niso dosegli cilja odstranitve vseh potencialnih tveganj za varnost ali okolje.

Člen 11

Postopek za preklic priznanja na zahtevo države članice

1.   Kadar država članica zahteva, da Komisija prekliče priznanje organizacije v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 391/2009, navedeno zahtevo pisno naslovi na Komisijo.

2.   Država članica prosilka podrobno pojasni razloge za zahtevo ter se po potrebi sklicuje na merila iz člena 7(1) in okoliščine iz člena 7(2) Uredbe (ES) št. 391/2009 ter okoliščine iz odstavkov 2 in 3 člena 10 te uredbe.

3.   Država članica prosilka Komisiji predloži vsa potrebna dokumentarna dokazila v zvezi z zahtevo, ki so ustrezno razvrščena in oštevilčena.

4.   Komisija pisno potrdi prejem zahteve države članice.

5.   Kadar Komisija meni, da za sprejetje sklepa potrebuje dodatne informacije, pojasnila ali dokaze, o tem obvesti državo članico prosilko in jo pozove, da ustrezno dopolni predloženo zahtevo v določenem roku, ki ni krajši od štirih tednov. Zahteva države članice se ne šteje za popolno, dokler ne predloži vseh potrebnih informacij.

6.   Če Komisija sklene, da je zahteva države članice upravičena, v enem letu po njenem prejemu v skladu s členom 12 na zadevno organizacijo naslovi obvestilo o nasprotovanju, da bi preklicala svoje priznanje v skladu s to uredbo. V tem primeru se država članica prosilka obravnava kot zadevna država članica na podlagi poglavja IV te uredbe in ima pravice zadevne države članice na podlagi navedenega poglavja.

Če Komisija v enakem roku sklene, da je zahteva države članice neutemeljena, obvesti državo članico prosilko, navede razloge za svoj sklep in jo pozove, da predloži svoje pripombe v določenem roku, ki ni krajši od treh mesecev. V šestih mesecih po prejemu teh pripomb Komisija bodisi potrdi, da je zahteva neutemeljena, bodisi izda obvestilo o nasprotovanju v skladu s prvim pododstavkom.

7.   Če Komisija sklene, da je zahteva države članice neutemeljena ali je po izteku roka iz odstavka 5 še vedno nepopolna, se lahko odloči, da bo celotno navedeno zahtevo ali njen del ter dokaze vključila v oceno priznane organizacije, ki jo opravi v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 391/2009.

8.   Komisija letno poroča odboru COSS o zahtevah za preklic, ki jih predložijo države članice, ter o trenutnih postopkih preklica, ki jih je začela Komisija.

POGLAVJE IV

SKUPNE DOLOČBE

Člen 12

Obvestilo o nasprotovanju

1.   Kadar Komisija meni, da je priznani organizaciji v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 391/2009 utemeljeno naložiti globo in periodične denarne kazni ali v skladu s členom 7 navedene uredbe preklicati priznanje organizacije, na navedeno organizacijo naslovi obvestilo o nasprotovanju in o tem obvesti zadevne države članice.

2.   Obvestilo o nasprotovanju vsebuje:

| (a) | natančno poročilo o dejanjih in opustitvah dejanj priznane organizacije, vključno z opisom ustreznih dejstev in opredelitvijo določb Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere Komisija meni, da jih je priznana organizacija kršila; |
| --- | --- |

(a)

natančno poročilo o dejanjih in opustitvah dejanj priznane organizacije, vključno z opisom ustreznih dejstev in opredelitvijo določb Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere Komisija meni, da jih je priznana organizacija kršila;

| (b) | opredelitev dokazov, na katerih temeljijo zadevne ugotovitve, vključno s sklicem na poročila o inšpekcijskih pregledih, ocenjevalna poročila ali katere koli druge ustrezne dokumente, ki jih je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost v imenu Komisije predhodno predložila zadevni organizaciji; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev dokazov, na katerih temeljijo zadevne ugotovitve, vključno s sklicem na poročila o inšpekcijskih pregledih, ocenjevalna poročila ali katere koli druge ustrezne dokumente, ki jih je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost v imenu Komisije predhodno predložila zadevni organizaciji;

| (c) | obvestilo, da lahko Komisija naloži globe in periodične denarne kazni ali prekliče priznanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009. |
| --- | --- |

(c)

obvestilo, da lahko Komisija naloži globe in periodične denarne kazni ali prekliče priznanje v skladu s členoma 6 in 7 Uredbe (ES) št. 391/2009.

3.   Komisija v obvestilu o nasprotovanju pozove priznano organizacijo in zadevne države članice, da predložijo pisne pripombe v določenem roku, ki v nobenem primeru ni krajši od šestih tednov od datuma prejema obvestila o nasprotovanju. Komisija ni obvezana upoštevati pripomb, prejetih po izteku navedenega roka, brez poseganja v določbe odstavka 4 člena 24 te uredbe.

4.   Obvestilo o nasprotovanju ne zadrži ocenjevanja zadevne organizacije. Komisija se lahko kadar koli pred sprejetjem sklepa o naložitvi globe in periodičnih denarnih kazni ali pred preklicem priznanja v skladu s to uredbo odloči, da bo izvedla dodatne inšpekcijske preglede uradov in objektov organizacije, obiskala ladje, za katere je organizacija izdala spričevalo, ali pisno zahtevala od priznane organizacije, da predloži dodatne informacije v zvezi z njenim izpolnjevanjem meril in obveznosti na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009.

5.   Komisija lahko kadar koli pred sprejetjem sklepa o naložitvi globe in periodičnih denarnih kazni ali pred preklicem priznanja v skladu s to uredbo spremeni svojo oceno zadevne priznane organizacije. Če je nova ocena zaradi odkritja novih dejstev ali odkritja novih kršitev ali novih okoliščin, ki zadevajo resnost kršitve ali njene učinke na varnost in okolje, drugačna od ocene, na kateri temelji obvestilo o nasprotovanju, Komisija izda novo obvestilo o nasprotovanju.

Člen 13

Zahteve po predložitvi informacij

Komisija lahko za pojasnitev dejstev za namene člena 12 pisno zahteva, da priznana organizacija v določenem roku, ki ne sme biti krajši od štirih tednov, predloži pisna ali ustna pojasnila, podrobnosti ali dokumente. V tem primeru Komisija obvesti priznano organizacijo o periodičnih denarnih kaznih in globah, ki ji jih lahko naloži, če ne bo delovala skladno z zahtevo, če bo neupravičeno zamujala pri predložitvi informacij ali če bo Komisiji namerno predložila nepravilne, nepopolne ali zavajajoče informacije.

Člen 14

Ustna obravnava

1.   Komisija na zahtevo priznane organizacije, na katero je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, navedeni organizaciji ponudi možnost, da predstavi svoje argumente na ustni obravnavi.

2.   Komisija pozove pristojne organe zadevnih držav članic in, na lastno pobudo ali na zahtevo zadevnih držav članic, tudi katere koli druge osebe s pravnim interesom v zvezi s kršitvami, da se udeležijo ustne obravnave. Komisija se lahko odloči, da ji bo pri tem pomagala Evropska agencija za pomorsko varnost.

3.   Fizične ali pravne osebe zasebnega prava se ustne obravnave udeležijo osebno ali pa jih zastopa pravni ali pooblaščeni zastopnik. Države članice zastopajo uradniki navedene države članice.

4.   Ustna obravnava ni javna. Vsaka oseba, ki je povabljena na obravnavo, je lahko zaslišana ločeno ali v navzočnosti drugih povabljenih oseb, pri čemer se upošteva pravni interes priznane organizacije in drugih oseb v zvezi z varovanjem njihovih poslovnih skrivnosti in drugih zaupnih podatkov.

5.   Izjave vseh zaslišanih oseb se vnesejo v zapisnik. Zapisnik obravnave se na zahtevo lahko da na voljo osebam, ki so se obravnave udeležile, in zadevnim državam članicam.

Člen 15

Periodične denarne kazni za nesodelovanje

1.   Kadar namerava Komisija v skladu s členom 7(1) sprejeti sklep o naložitvi periodičnih denarnih kazni priznani organizaciji, ki ni sprejela preventivnih in popravnih ukrepov, ki jih je zahtevala Komisija, ali pri njihovem sprejetju neupravičeno zamuja, o tem najprej pisno obvesti priznano organizacijo.

2.   V obvestilu v skladu z odstavkom 1 se Komisija sklicuje na posamezne preventivne in popravne ukrepe, ki jih priznana organizacija ni sprejela, in na ustrezna dokazila ter priznano organizacijo obvesti o periodičnih denarnih kaznih, o uporabi katerih razmišlja Komisija.

3.   Komisija določi rok, v katerem lahko priznana organizacija Komisiji predloži pisne pripombe. Komisija ni dolžna upoštevati pisnih pripomb, prejetih po izteku tega roka.

Člen 16

Dostop do dokumentacije

1.   Komisija priznani organizaciji, na katero je bilo naslovljeno obvestilo o nasprotovanju, na njeno zahtevo odobri dostop do dokumentacije, ki zajema dokumente in druge dokaze, ki jih je Komisija zbrala o domnevni kršitvi.

2.   Komisija določi datum in poskrbi za ustrezne praktične vidike dostopa priznane organizacije do dokumentacije, ki se lahko odobri izključno v elektronski obliki.

3.   Komisija da na zahtevo zadevni priznani organizaciji na voljo seznam vseh dokumentov, zajetih v dokumentaciji.

4.   Zadevna priznana organizacija ima pravico dostopati do dokumentov in informacij iz dokumentacije. Komisija pri odobritvi takega dostopa ustrezno upošteva poslovne skrivnosti, zaupne informacije ali notranje dokumente, ki jih je izdala Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost.

5.   Za namene odstavka 4 lahko notranji dokumenti Komisije in Evropske agencije za pomorsko varnost vključujejo:

| (a) | dokumente ali dele dokumentov v zvezi z notranjim posvetovanjem Komisije in njenih služb ter Evropske agencije za pomorsko varnost, vključno z mnenji in priporočili Evropske agencije za pomorsko varnost, ki so bila naslovljena na Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

dokumente ali dele dokumentov v zvezi z notranjim posvetovanjem Komisije in njenih služb ter Evropske agencije za pomorsko varnost, vključno z mnenji in priporočili Evropske agencije za pomorsko varnost, ki so bila naslovljena na Komisijo;

| (b) | dokumente ali dele dokumentov, ki so del korespondence med Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost ali med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

(b)

dokumente ali dele dokumentov, ki so del korespondence med Komisijo in Evropsko agencijo za pomorsko varnost ali med Komisijo in državami članicami.

Člen 17

Pravno zastopanje

Priznana organizacija ima pravico do pravnega zastopanja v vseh fazah postopkov iz te uredbe.

Člen 18

Zaupnost, poslovna skrivnost in pravica do molka

1.   Postopki na podlagi te uredbe se izvajajo v skladu z načeli zaupnosti in poslovne skrivnosti.

2.   Komisija, Evropska agencija za pomorsko varnost in organi zadevnih držav članic ter njihovi uradniki, uslužbenci in druge osebe, ki delajo pod njihovim nadzorom, ne razkrivajo informacij, ki so jih pridobili ali izmenjali na podlagi te uredbe ter za katere velja poklicna skrivnost in zaupnost.

3.   Vse priznane organizacije ali druge osebe, ki vložijo informacije ali pripombe na podlagi te uredbe, jasno označijo vsako gradivo, ki se šteje za zaupno, navedejo razloge in priskrbijo posebno nezaupno različico do datuma, ki ga določi Komisija.

4.   Komisija lahko od priznanih organizacij in drugih zainteresiranih strani zahteva tudi, da opredelijo kateri koli del poročila, obvestila o nasprotovanju ali sklepa Komisije, ki po njihovem mnenju vsebuje poslovne skrivnosti.

5.   V odsotnosti opredelitve iz odstavkov 3 in 4 lahko Komisija sklepa, da zadevni dokumenti ali pripombe ne vsebujejo zaupnih informacij.

6.   Brez poseganja v člen 9 Uredbe (ES) št. 391/2009 imajo priznane organizacije pravico do molka, če bi se od njih zahtevalo odgovore, s katerimi bi priznale obstoj kršitve.

Člen 19

Sklep

1.   Sklep o naložitvi glob, periodičnih denarnih kazni ali preklicu priznanja v skladu s to uredbo temelji na isti pravni podlagi, v skladu s katero je zadevna priznana organizacija lahko predložila svoje pripombe.

2.   V sklepu o naložitvi globe ali periodičnih denarnih kazni in pri določitvi ustreznega zneska se upoštevajo načela učinkovitosti, sorazmernosti in odvračilnosti.

3.   Pri sprejemanju ukrepov v skladu s to uredbo ter opredeljevanju resnosti in učinka ustreznih dejanj ali opustitev dejanj na varnost in okolje Komisija upošteva nacionalne ukrepe, ki so že bili sprejeti proti zadevni priznani organizaciji na podlagi istih dejstev, zlasti kadar je bila navedena organizacija že v sodnem ali izvršilnem postopku.

4.   Dejanja ali opustitve dejanj priznane organizacije, na podlagi katerih so bili sprejeti ukrepi v skladu s to uredbo, niso predmet nadaljnjih ukrepov. Vendar se ta dejanja ali odsotnost dejanj lahko upoštevajo pri poznejših sklepih, ki se sprejmejo v skladu s to uredbo, da bi se ocenil vzorec ponavljanja.

5.   Komisija sprejme sklep o naložitvi periodičnih denarnih kazni ali sklep o naložitvi glob in periodičnih denarnih kazni v skladu s postopkom, ki se uporablja v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 391/2009.

6.   Komisija sprejme sklep za preklic priznanja priznane organizacije v skladu s postopkom, ki se uporablja v skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 391/2009.

Člen 20

Pravna sredstva, obveščanje in objava

1.   Komisija obvesti zadevno priznano organizacijo o pravnih sredstvih, ki jih ima ta na voljo.

2.   Komisija o svojem sklepu informativno obvesti Evropsko agencijo za pomorsko varnost in države članice.

3.   Kadar je to utemeljeno, zlasti zaradi varnosti ali varstva okolja, lahko Komisija svoj sklep javno objavi. Komisija pri objavi podrobnosti svojega sklepa ali pri obveščanju držav članic upošteva pravne interese zadevne priznane organizacije in drugih zainteresiranih strani.

Člen 21

Izterjava glob in denarnih kazni

Komisija začne izterjavo glob in denarnih kazni z izdajo naloga za izterjavo in izdajo opomina, naslovljenega na zadevno priznano organizacijo, v skladu s členi 78 do 80 in 83 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter členi 80 do 92 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (7).

Člen 22

Zastaralni roki za naložitev glob in periodičnih denarnih kazni

1.   Pravica Komisije, da priznani organizaciji v skladu s to uredbo naloži globe in/ali periodične denarne kazni, preneha po petih letih od dneva storitve dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, ki je pomenila kršitev, ugotovljeno v skladu s členom 3 te uredbe. Pri trajajočih ali ponavljajočih se dejanjih ali opustitvah dejanj, ki pomenijo kršitev, pa rok začne teči z dnem, ko dejanje ali opustitev dejanja preneha.

Pravica Komisije, da priznani organizaciji v skladu s členom 15 te uredbe naloži periodične denarne kazni, preneha po treh letih od dneva storitve dejanja ali opustitve dejanja priznane organizacije, za katerega je Komisija zahtevala ustrezne preventivne ali popravne ukrepe.

2.   Kakršen koli ukrep, ki ga je Komisija ali Evropska agencija za pomorsko varnost izvedla za oceno ali postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z dejanjem ali opustitvijo dejanja priznane organizacije, pretrga ustrezni zastaralni rok, določen z odstavkom 1. Pretrganje zastaralnega roka začne veljati na dan, ko je bil ukrep Komisije ali agencije priglašen priznani organizaciji.

3.   Po vsakem pretrganju začne zastaralni rok teči znova. Vendar zastaralni rok ne sme biti daljši od dvakratnika prvotnega zastaralnega roka, razen če zastaranje ne teče v skladu z odstavkom 4.

4.   Zastaralni rok za naložitev periodičnih denarnih kazni se zadrži, dokler o sklepu Komisije teče postopek pred Sodiščem Evropske unije.

Člen 23

Zastaralni roki za izterjavo glob in periodičnih denarnih kazni

1.   Pravica do začetka postopka izterjave glob in/ali periodičnih denarnih kazni preneha eno leto po tem, ko postane sklep v skladu s členom 19 pravnomočen.

2.   Zastaralni rok iz odstavka 1 se pretrga z vsakim ukrepom Komisije ali države članice na zahtevo Komisije, katerega namen je izvršba plačila glob in/ali periodičnih denarnih kazni.

3.   Po vsakem pretrganju začne zastaralni rok teči znova.

4.   Zastaralni roki iz odstavkov 1 in 2 se zadržijo dokler:

| (a) | traja plačilni rok; |
| --- | --- |

(a)

traja plačilni rok;

| (b) | je začasno ustavljena izvršitev plačila v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

je začasno ustavljena izvršitev plačila v skladu s sodbo Sodišča Evropske unije.

Člen 24

Uporaba rokov

1.   Roki iz te uredbe začnejo teči dan po prejemu obvestila Komisije ali njegove osebne vročitve.

2.   Kadar je obvestilo naslovljeno na Komisijo, se šteje, da so bili ustrezni roki upoštevani, če je bilo obvestilo poslano s priporočeno pošto pred iztekom ustreznega roka.

3.   Komisija pri določanju rokov upošteva ustrezne pravice v zvezi s postopkom in posebne okoliščine vsakega postopka odločanja na podlagi te uredbe.

4.   Kadar je primerno ter kadar je zahteva utemeljena in vložena pred iztekom prvotnega roka, se lahko roki podaljšajo.

Člen 25

Sodelovanje s pristojnimi nacionalnimi organi

Informacije, ki jih pristojni nacionalni organi predložijo kot odgovor na zahtevo Komisije, Komisija uporabi samo za naslednje namene:

| (a) | za izvajanje nalog priznavanja in nadzora priznanih organizacij na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere je bila pooblaščena; |
| --- | --- |

(a)

za izvajanje nalog priznavanja in nadzora priznanih organizacij na podlagi Uredbe (ES) št. 391/2009, za katere je bila pooblaščena;

| (b) | kot dokaz za odločanje na podlagi te uredbe brez poseganja v člena 16 in 18 te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

kot dokaz za odločanje na podlagi te uredbe brez poseganja v člena 16 in 18 te uredbe.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 26

Uporaba

Na podlagi dogodkov, ki so se zgodili pred datumom začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 391/2009, se ne sprejmejo nobeni ukrepi v skladu s to uredbo.

Člen 27

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. julija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 131, 28.5.2009, str. 11.

1

(2)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 131, 28.5.2009, str. 47.

3

(4)  UL L 162, 25.6.2009, str. 6.

4

(5)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

5

(6)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

6

(7)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

7

---

PRILOGA

V prvem stolpcu tabele so navedene ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 391/2009 in Priloge I k tej uredbi, ki za namene te uredbe oblikujejo skupine meril in obveznosti, katerih neizpolnjevanje je podlaga za posamezne kršitve. Pri obveznostih, določenih v glavnem delu besedila Uredbe (ES) št. 391/2009, se prvi stolpec nanaša na ustrezni člen in odstavek. Pri merilih, naštetih v Prilogi I k navedeni uredbi, se prvi stolpec nanaša na ustrezni del, merilo, podmerilo in klavzulo.

Drugi stolpec zajema splošen opis vsake skupine, naveden zgolj zaradi lažjega sklicevanja.

| Določbe Uredbe (ES) št. 391/2009 | Vsebina ustreznih skupin |
| --- | --- |
| Člen 8(4) | Razkritje rezultatov pregleda svojega upravljanja sistema kakovosti |
| Člen 9(1) in merilo B.4 | Dostop do informacij in ladijske dokumentacije |
| Člen 9(2) | Dostop do ladij |
| Prvi del člena 10(1) | Posvetovanje za enakovrednost ter uskladitev pravil in postopkov ter usklajeno razlago mednarodnih konvencij |
| Drugi del člena 10(1) | Vzajemno priznavanje |
| Člen 10(3) | Sodelovanje s pomorskimi inšpekcijskimi upravami države pristanišča |
| Člen 10(4) | Informacije Komisiji, državam članicam in drugim stranem, med drugim v zvezi s klasificiranim ladjevjem, prenosi, spremembami, začasnimi odvzemi in preklicih klasifikacije |
| Člen 10(5) | Možnost države zastave, da preden organizacija izda predpisana spričevala, poda svoje mnenje o tem, ali je potreben celoten tehnični nadzor „deklasificirane“ ladje ali ladje, ki je „spremenila klasifikacijo“ |
| Člen 10(6) | Zahteve pri prenosu klasifikacije |
| Člen 11(1), (2), (3) in (5) | Sprejetje vseh potrebnih ukrepov za ustanovitev, vzdrževanje in zagotovitev učinkovitega delovanja neodvisne enote za oceno kakovosti in izdajanje spričeval v skladu z zahtevami Uredbe |
| Merilo A.1 | Pravna oseba in zahteve v zvezi z revizijo |
| Merilo A.2 | Izkaz ustreznih izkušenj pri ocenjevanju načrta in konstrukcije trgovskih ladij |
| Merila A.3, B.1 in B.7(g) | Zadostno in ustrezno osebje, pokrivanje storitev po vsem svetu, ekskluzivni nadzorniki |
| Merili A.4 in B.7(a) | Oblikovanje in vzdrževanje skupka izčrpnih pravil in postopkov kvalifikacije |
| Merilo A.5 | Register ladij |
| Merilo A.6 | Neodvisnost, nepristranskost in nasprotje interesov |
| Merila A.7, prvi del B.7(c) in B.7(k) | Predpisane delovne zahteve razen Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje |
| Merilo B.2 | Etični kodeks |
| Merilo B.3 | Zaupnost ustreznih informacij, ki jih zahteva uprava |
| Merilo B.5 | Intelektualne pravice ladjedelnic, dobaviteljev opreme in lastnikov ladij |
| Merila B.6, drugi del B.7(b), drugi del B.7(c), B.7(i) in B.8 | Sistem upravljanja kakovosti, vključno z vodenjem evidenc |
| Prvi del merila B.7(b) | Izvajanje pravil in postopkov v zvezi s klasifikacijo |
| Merilo B.7(d) | Odgovornost, pristojnost in medsebojna razmerja med osebjem |
| Merilo B.7(e) | Delo pod nadzorovanimi pogoji |
| Merilo B.7(f) | Nadzor dela, ki ga izvajajo nadzorniki in drugo osebje |
| Merilo B.7(h) | Sistem izobraževanja in usposabljanja nadzornikov |
| Merilo B.7(j) | Obširen sistem notranjih ocenjevanj na vseh lokacijah |
| Merilo B.7(l) | Odgovornost in nadzor nad regionalnimi predstavništvi in nadzorniki |
| Merilo B.9 | Neposredno znanje in lastna presoja |
| Merilo B.10 | Mednarodni kodeks za varno upravljanje |
| Merilo B.11 | Udeležba zadevnih strani pri razvijanju pravil in postopkov |

Določbe Uredbe (ES) št. 391/2009

Vsebina ustreznih skupin

Člen 8(4)

Razkritje rezultatov pregleda svojega upravljanja sistema kakovosti

Člen 9(1) in merilo B.4

Dostop do informacij in ladijske dokumentacije

Člen 9(2)

Dostop do ladij

Prvi del člena 10(1)

Posvetovanje za enakovrednost ter uskladitev pravil in postopkov ter usklajeno razlago mednarodnih konvencij

Drugi del člena 10(1)

Vzajemno priznavanje

Člen 10(3)

Sodelovanje s pomorskimi inšpekcijskimi upravami države pristanišča

Člen 10(4)

Informacije Komisiji, državam članicam in drugim stranem, med drugim v zvezi s klasificiranim ladjevjem, prenosi, spremembami, začasnimi odvzemi in preklicih klasifikacije

Člen 10(5)

Možnost države zastave, da preden organizacija izda predpisana spričevala, poda svoje mnenje o tem, ali je potreben celoten tehnični nadzor „deklasificirane“ ladje ali ladje, ki je „spremenila klasifikacijo“

Člen 10(6)

Zahteve pri prenosu klasifikacije

Člen 11(1), (2), (3) in (5)

Sprejetje vseh potrebnih ukrepov za ustanovitev, vzdrževanje in zagotovitev učinkovitega delovanja neodvisne enote za oceno kakovosti in izdajanje spričeval v skladu z zahtevami Uredbe

Merilo A.1

Pravna oseba in zahteve v zvezi z revizijo

Merilo A.2

Izkaz ustreznih izkušenj pri ocenjevanju načrta in konstrukcije trgovskih ladij

Merila A.3, B.1 in B.7(g)

Zadostno in ustrezno osebje, pokrivanje storitev po vsem svetu, ekskluzivni nadzorniki

Merili A.4 in B.7(a)

Oblikovanje in vzdrževanje skupka izčrpnih pravil in postopkov kvalifikacije

Merilo A.5

Register ladij

Merilo A.6

Neodvisnost, nepristranskost in nasprotje interesov

Merila A.7, prvi del B.7(c) in B.7(k)

Predpisane delovne zahteve razen Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje

Merilo B.2

Etični kodeks

Merilo B.3

Zaupnost ustreznih informacij, ki jih zahteva uprava

Merilo B.5

Intelektualne pravice ladjedelnic, dobaviteljev opreme in lastnikov ladij

Merila B.6, drugi del B.7(b), drugi del B.7(c), B.7(i) in B.8

Sistem upravljanja kakovosti, vključno z vodenjem evidenc

Prvi del merila B.7(b)

Izvajanje pravil in postopkov v zvezi s klasifikacijo

Merilo B.7(d)

Odgovornost, pristojnost in medsebojna razmerja med osebjem

Merilo B.7(e)

Delo pod nadzorovanimi pogoji

Merilo B.7(f)

Nadzor dela, ki ga izvajajo nadzorniki in drugo osebje

Merilo B.7(h)

Sistem izobraževanja in usposabljanja nadzornikov

Merilo B.7(j)

Obširen sistem notranjih ocenjevanj na vseh lokacijah

Merilo B.7(l)

Odgovornost in nadzor nad regionalnimi predstavništvi in nadzorniki

Merilo B.9

Neposredno znanje in lastna presoja

Merilo B.10

Mednarodni kodeks za varno upravljanje

Merilo B.11

Udeležba zadevnih strani pri razvijanju pravil in postopkov

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/25

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 789/2014

z dne 18. julija 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 59,9 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 62,5 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 27,7 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 59,4 |
| 0709 93 10 | TR | 90,3 |
| ZZ | 90,3 |
| 0805 50 10 | AR | 128,4 |
| BO | 100,6 |
| CL | 123,3 |
| EG | 75,0 |
| NZ | 145,2 |
| TR | 148,4 |
| UY | 123,0 |
| ZA | 126,8 |
| ZZ | 121,3 |
| 0808 10 80 | AR | 202,7 |
| BR | 109,0 |
| CL | 104,0 |
| NZ | 128,5 |
| PE | 57,3 |
| US | 145,1 |
| ZA | 131,9 |
| ZZ | 125,5 |
| 0808 30 90 | AR | 161,6 |
| CL | 81,9 |
| NZ | 97,5 |
| ZA | 112,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0809 10 00 | BA | 82,8 |
| TR | 231,6 |
| XS | 80,5 |
| ZZ | 131,6 |
| 0809 29 00 | TR | 375,8 |
| ZZ | 375,8 |
| 0809 30 | MK | 70,6 |
| TR | 147,8 |
| XS | 50,2 |
| ZZ | 89,5 |
| 0809 40 05 | BA | 71,2 |
| MK | 53,5 |
| ZZ | 62,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

59,9

TR

65,0

ZZ

62,5

0707 00 05

AL

74,4

MK

27,7

TR

76,0

ZZ

59,4

0709 93 10

TR

90,3

ZZ

90,3

0805 50 10

AR

128,4

BO

100,6

CL

123,3

EG

75,0

NZ

145,2

TR

148,4

UY

123,0

ZA

126,8

ZZ

121,3

0808 10 80

AR

202,7

BR

109,0

CL

104,0

NZ

128,5

PE

57,3

US

145,1

ZA

131,9

ZZ

125,5

0808 30 90

AR

161,6

CL

81,9

NZ

97,5

ZA

112,3

ZZ

113,3

0809 10 00

BA

82,8

TR

231,6

XS

80,5

ZZ

131,6

0809 29 00

TR

375,8

ZZ

375,8

0809 30

MK

70,6

TR

147,8

XS

50,2

ZZ

89,5

0809 40 05

BA

71,2

MK

53,5

ZZ

62,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/28

---

SKLEP SVETA 2014/475/SZVP

z dne 18. julija 2014

o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. marca 2014 sprejel Sklep 2014/145/SZVP (1).

| (2) | Zaradi resnosti razmer v Ukrajini bi bilo treba pogoje za zamrznitev sredstev in gospodarskih virov razširiti na pravne osebe, subjekte ali organe, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi resnosti razmer v Ukrajini bi bilo treba pogoje za zamrznitev sredstev in gospodarskih virov razširiti na pravne osebe, subjekte ali organe, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine.

| (3) | Za izvajanje teh ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije. |
| --- | --- |

(3)

Za izvajanje teh ukrepov je potrebno nadaljnje ukrepanje Unije.

| (4) | Sklep 2014/145/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2014/145/SZVP bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 2(1) Sklepa 2014/145/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsa sredstva in gospodarski viri, ki pripadajo, so v lasti ali s katerimi razpolagajo ali jih nadzirajo:

| — | fizične osebe, odgovorne za ukrepe ali politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe ali politike aktivno podpirajo ali izvajajo, in fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki so z njimi povezani, |
| --- | --- |

—

fizične osebe, odgovorne za ukrepe ali politike, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine oziroma stabilnost ali varnost v Ukrajini ali ovirajo delo mednarodnih organizacij v Ukrajini, oziroma fizične osebe, ki te ukrepe ali politike aktivno podpirajo ali izvajajo, in fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi, ki so z njimi povezani,

| — | pravne osebe, subjekti ali organi, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, ali |
| --- | --- |

—

pravne osebe, subjekti ali organi, ki materialno ali finančno podpirajo ukrepe, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, ali

| — | pravne osebe, subjekti ali organi na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravne osebe, subjekti ali organi, ki jim je tak prenos prinesel koristi, |
| --- | --- |

—

pravne osebe, subjekti ali organi na Krimu ali v Sevastopolu, katerih lastništvo je bilo preneseno v nasprotju z ukrajinsko zakonodajo, oziroma pravne osebe, subjekti ali organi, ki jim je tak prenos prinesel koristi,

kot so navedeni v Prilogi, se zamrznejo.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 18. julija 2014

Za Svet

Predsednik

S. GOZI

---

(1)  Sklep Sveta 2014/145/SZVP z dne z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 16).

1

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/29

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 17. julija 2014

o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Švedskem in o razveljavitvi Odločbe 97/370/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4946)

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2014/476/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 20(p) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Točka 1 oddelka B.IV Priloge IV k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa, da se za razvrščanje prašičjih trupov vsebnost pustega mesa oceni z metodami za ocenjevanje, ki jih odobri Komisija, odobrijo pa se lahko le statistično potrjene metode, ki temeljijo na fizičnih meritvah enega ali več anatomskih delov prašičjih trupov. Metode razvrščanja bi se morale odobriti ob upoštevanju skladnosti z največjo toleranco statistične napake pri ocenjevanju. Navedeno odstopanje je opredeljeno v členu 23(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Točka 1 oddelka B.IV Priloge IV k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa, da se za razvrščanje prašičjih trupov vsebnost pustega mesa oceni z metodami za ocenjevanje, ki jih odobri Komisija, odobrijo pa se lahko le statistično potrjene metode, ki temeljijo na fizičnih meritvah enega ali več anatomskih delov prašičjih trupov. Metode razvrščanja bi se morale odobriti ob upoštevanju skladnosti z največjo toleranco statistične napake pri ocenjevanju. Navedeno odstopanje je opredeljeno v členu 23(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1249/2008 (2).

| (2) | Z Odločbo Komisije 97/370/ES (3) je bila odobrena uporaba treh metod za razvrščanje prašičjih trupov na Švedskem. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo Komisije 97/370/ES (3) je bila odobrena uporaba treh metod za razvrščanje prašičjih trupov na Švedskem.

| (3) | Ker je bila potrebna tehnična prilagoditev odobrenih metod razvrščanja, je Švedska zaprosila Komisijo, naj odobri nadomestitev formul, ki se uporabljajo v metodah „Intra-scope (Optical Probe)“, „Hennessy Grading Probe (HGP II)“ in „AutoFom“, ter naj odobri dve novi metodi, in sicer „Fat-O-Meat'er II (FOM II)“ in „Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)“ za razvrščanje prašičjih trupov na njenem ozemlju. Švedska je zato v protokolu, kot je določen v členu 23(4) Uredbe (ES) št. 1249/2008, predložila podroben opis preskusa z razkosanjem in navedla načela, na katerih temeljijo nove formule, rezultate preskusa z razkosanjem in enačbe za ocenjevanje deleža pustega mesa. |
| --- | --- |

(3)

Ker je bila potrebna tehnična prilagoditev odobrenih metod razvrščanja, je Švedska zaprosila Komisijo, naj odobri nadomestitev formul, ki se uporabljajo v metodah „Intra-scope (Optical Probe)“, „Hennessy Grading Probe (HGP II)“ in „AutoFom“, ter naj odobri dve novi metodi, in sicer „Fat-O-Meat'er II (FOM II)“ in „Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)“ za razvrščanje prašičjih trupov na njenem ozemlju. Švedska je zato v protokolu, kot je določen v členu 23(4) Uredbe (ES) št. 1249/2008, predložila podroben opis preskusa z razkosanjem in navedla načela, na katerih temeljijo nove formule, rezultate preskusa z razkosanjem in enačbe za ocenjevanje deleža pustega mesa.

| (4) | Preučitev navedene prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev navedenih novih formul in metod izpolnjeni. Zato bi bilo treba te formule in metode na Švedskem odobriti. |
| --- | --- |

(4)

Preučitev navedene prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev navedenih novih formul in metod izpolnjeni. Zato bi bilo treba te formule in metode na Švedskem odobriti.

| (5) | Spremembe naprav ali metod razvrščanja ne bi smele biti dovoljene, če niso izrecno odobrene z izvedbenim sklepom Komisije. |
| --- | --- |

(5)

Spremembe naprav ali metod razvrščanja ne bi smele biti dovoljene, če niso izrecno odobrene z izvedbenim sklepom Komisije.

| (6) | Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov sklep. Odločbo 97/370/ES bi zato bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi jasnosti in pravne varnosti bi bilo treba sprejeti nov sklep. Odločbo 97/370/ES bi zato bilo treba razveljaviti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za ocenjevanje prašičjih trupov na Švedskem se v skladu s točko 1 oddelka B.IV Priloge IV k Uredbi (EU) št. 1308/2013 odobri uporaba naslednjih metod:

| (a) | naprava, imenovana „Intra-scope (Optical Probe)“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu I Priloge; |
| --- | --- |

(a)

naprava, imenovana „Intra-scope (Optical Probe)“, in z njo povezane metode ocenjevanja, ki so podrobno opredeljene v delu I Priloge;

| (b) | naprava „Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2)“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu II Priloge; |
| --- | --- |

(b)

naprava „Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2)“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu II Priloge;

| (c) | naprava „AutoFom III“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu III Priloge; |
| --- | --- |

(c)

naprava „AutoFom III“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu III Priloge;

| (d) | naprava „Fat-O-Meat'er II (FOM II)“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu IV Priloge; |
| --- | --- |

(d)

naprava „Fat-O-Meat'er II (FOM II)“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu IV Priloge;

| (e) | naprava „Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu V Priloge. |
| --- | --- |

(e)

naprava „Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)“ in z njo povezane metode razvrščanja, ki so podrobno opredeljene v delu V Priloge.

Člen 2

Spremembe odobrenih naprav ali metod razvrščanja niso dovoljene, če take spremembe niso izrecno odobrene z izvedbenim sklepom Komisije.

Člen 3

Odločba 97/370/ES se razveljavi.

Člen 4

Ta sklep se uporablja od 1. julija 2014.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 17. julija 2014

Za Komisijo

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1249/2008 z dne 10. decembra 2008 o podrobnih pravilih za uporabo lestvic Skupnosti za razvrščanje trupov goved, prašičev in ovac ter sporočanje njihovih cen (UL L 337, 16.12.2008, str. 3).

2

(3)  UL L 157, 14.6.1997, str. 19.

3

---

PRILOGA

METODE ZA RAZVRŠČANJE PRAŠIČJIH TRUPOV NA ŠVEDSKEM

DEL I

Intrascope (optična sonda)

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi s pomočjo naprave, imenovane „Intrascope“ (optična sonda). |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi s pomočjo naprave, imenovane „Intrascope“ (optična sonda).

| 2. | Naprava „Intrascope“ je opremljena s šesterokotno sondo širine največ 12 mm (in 19 mm na jezičku na vrhu sonde), ki vsebuje pregledovalno okence in svetlobni vir skupaj z drsnim valjem. |
| --- | --- |

2.

Naprava „Intrascope“ je opremljena s šesterokotno sondo širine največ 12 mm (in 19 mm na jezičku na vrhu sonde), ki vsebuje pregledovalno okence in svetlobni vir skupaj z drsnim valjem.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  SP_F1: | : | debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa takoj za zadnjim rebrom; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

SP_F1:

:

debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa takoj za zadnjim rebrom;

| 4. | Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami. |
| --- | --- |

4.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

DEL II

Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2)

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Hennessy Grading Probe 2“ (HGP 2). |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Hennessy Grading Probe 2“ (HGP 2).

| 2. | Odbojna spektostropija sonde Hennessy zapisuje profile meritev, ki nastanejo tako, da se v delčkih milimetra zapišejo razdalje prodiranja skupaj z nazaj razpršenimi svetlobnimi signali. |
| --- | --- |

2.

Odbojna spektostropija sonde Hennessy zapisuje profile meritev, ki nastanejo tako, da se v delčkih milimetra zapišejo razdalje prodiranja skupaj z nazaj razpršenimi svetlobnimi signali.

| 3. | Da bi dobili najbolj točne informacije, kar se jih da dobiti med različnimi tkivi vrste in znotraj njih z objektivno analizo, se izberejo posebne optične pasovne širine. |
| --- | --- |

3.

Da bi dobili najbolj točne informacije, kar se jih da dobiti med različnimi tkivi vrste in znotraj njih z objektivno analizo, se izberejo posebne optične pasovne širine.

| 4. | Naprava Hennessy Grading Probe je opremljena s sondo s premerom 5,95 mm, ki ima na koncu koničasto rezilo 6,3 mm, ki vsebuje fotodiodo (Siemens LED tipa LYU 260-EO in fotodetektor tipa 58 MR) in ima operativno razdaljo med 0 in 120 mm. |
| --- | --- |

4.

Naprava Hennessy Grading Probe je opremljena s sondo s premerom 5,95 mm, ki ima na koncu koničasto rezilo 6,3 mm, ki vsebuje fotodiodo (Siemens LED tipa LYU 260-EO in fotodetektor tipa 58 MR) in ima operativno razdaljo med 0 in 120 mm.

| 5. | Rezultati meritev se preračunajo v predviden delež mesnatosti z uporabo samega HGP 2 in računalnika, ki je povezan z njim. |
| --- | --- |

5.

Rezultati meritev se preračunajo v predviden delež mesnatosti z uporabo samega HGP 2 in računalnika, ki je povezan z njim.

| 6. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  GP2_F1 | : | debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa takoj za zadnjim rebrom; |
| --- | --- | --- | --- |
| GP2_F2, | : | debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 6 cm od vzdolžne osi trupa 12 cm proti glavi v primerjavi s F1. |
| GP2_M, | : | debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot F2. |

6.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

GP2_F1

:

debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa takoj za zadnjim rebrom;

GP2_F2,

:

debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 6 cm od vzdolžne osi trupa 12 cm proti glavi v primerjavi s F1.

GP2_M,

:

debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot F2.

| 7. | Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami. |
| --- | --- |

7.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

DEL III

AutoFom III

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi s pomočjo naprave, imenovane „AutoFom III“. |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi s pomočjo naprave, imenovane „AutoFom III“.

| 2. | Naprava AutoFom III temelji na ultrazvočni tehnologiji in omogoča digitalizirano tridimenzionalno skeniranje trupa. Sliko, pridobljeno z ultrazvokom, ustvari 16 ultrazvočnih senzorjev, vgrajenih v sklop iz nerjavečega jekla. |
| --- | --- |

2.

Naprava AutoFom III temelji na ultrazvočni tehnologiji in omogoča digitalizirano tridimenzionalno skeniranje trupa. Sliko, pridobljeno z ultrazvokom, ustvari 16 ultrazvočnih senzorjev, vgrajenih v sklop iz nerjavečega jekla.

| 3. | Vsebnost pustega mesa v prašičjih trupih v skladu z referenčno metodo Unije se oceni z enačbo, ki temelji na spletnih spremenljivkah s slike, ki jo ustvari ultrazvok. S slikovno analizo se pridobi več kot 50 spletnih spremenljivk. S statistično analizo se informacije zreducirajo na dve komponenti, od katerih je vsaka linearna kombinacija istih šestih spletnih spremenljivk. Končna enačba je izražena s spletnimi spremenljivkami:



  pri čemer je:







  R2P4 | : | p2_selected_fat_mm. Stopnja maščobe P2 na izbranem mestu v mm. |
| --- | --- | --- | --- |
| R2P11 | : | minpair_value. Filter maska, ki izbere dve regiji na razdalji 14 cm, se uporabi za vektor prereza. To je najmanjša vrednost vektorja rezultata filtra. |
| R2P12 | : | P2_skew. Razmerje med izbranim P2 in neizbranim P2. Dejansko uporabljena točka je nekoliko bližje sredini, da se omogoči večja toleranca vrednosti pri zelo nagnjenih trupih. Vrednost je vedno večja ali enaka 1,0. |
| R2P15 | : | minpair_value v2. Druga različica vrednosti minpair. |

3.

Vsebnost pustega mesa v prašičjih trupih v skladu z referenčno metodo Unije se oceni z enačbo, ki temelji na spletnih spremenljivkah s slike, ki jo ustvari ultrazvok. S slikovno analizo se pridobi več kot 50 spletnih spremenljivk. S statistično analizo se informacije zreducirajo na dve komponenti, od katerih je vsaka linearna kombinacija istih šestih spletnih spremenljivk. Končna enačba je izražena s spletnimi spremenljivkami:

Formula

pri čemer je:

R2P4

:

p2_selected_fat_mm. Stopnja maščobe P2 na izbranem mestu v mm.

R2P11

:

minpair_value. Filter maska, ki izbere dve regiji na razdalji 14 cm, se uporabi za vektor prereza. To je najmanjša vrednost vektorja rezultata filtra.

R2P12

:

P2_skew. Razmerje med izbranim P2 in neizbranim P2. Dejansko uporabljena točka je nekoliko bližje sredini, da se omogoči večja toleranca vrednosti pri zelo nagnjenih trupih. Vrednost je vedno večja ali enaka 1,0.

R2P15

:

minpair_value v2. Druga različica vrednosti minpair.

Vmesnik meso/rebro

| R3P5 | : | max_meat_mm. Meritev največje količine mesa. Največja lega reber, od katere se odšteje najmanjša lega maščobe, pretvorjeno v mm. |
| --- | --- | --- |

R3P5

:

max_meat_mm. Meritev največje količine mesa. Največja lega reber, od katere se odšteje najmanjša lega maščobe, pretvorjeno v mm.

Vmesnik Fat 1 Inter-fat

Plast maščobe1 se izmeri na šunki in na 5.–6. rebru. To so točke B.

| R4P3 | : | fat1_p2_selected. Meritev maščobe 1 na izbrani točki P2. |
| --- | --- | --- |

R4P3

:

fat1_p2_selected. Meritev maščobe 1 na izbrani točki P2.

| 4. | Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami. |
| --- | --- |

4.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

DEL IV

Fat-O-Meat'er II (FOM II)

| 1. | Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Fat-O-Meat'er II“ (FOM II). |
| --- | --- |

1.

Pravila iz tega dela se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Fat-O-Meat'er II“ (FOM II).

| 2. | Naprava je nova različica merilnega sistema Fat-O-Meat'er. Napravo FOM II sestavljajo optična sonda z nožem, naprava za merjenje globine z obratovalno razdaljo med 0 in 125 mm ter sistem za pridobivanje in analiziranje podatkov – računalnik Carometec Touch Panel i15 (Ingress Protection IP69K). Rezultate meritev naprava FOM II preračuna v ocenjeno vsebnost pustega mesa. |
| --- | --- |

2.

Naprava je nova različica merilnega sistema Fat-O-Meat'er. Napravo FOM II sestavljajo optična sonda z nožem, naprava za merjenje globine z obratovalno razdaljo med 0 in 125 mm ter sistem za pridobivanje in analiziranje podatkov – računalnik Carometec Touch Panel i15 (Ingress Protection IP69K). Rezultate meritev naprava FOM II preračuna v ocenjeno vsebnost pustega mesa.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  FOM_F1 | : | debelina hrbtne slanine v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim ledvenim vretencem. |
| --- | --- | --- | --- |
| FOM_F2 | : | debelina hrbtne slanine v mm, merjena 6 cm od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim rebrom. |
| FOM_M | : | debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot F2. |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

FOM_F1

:

debelina hrbtne slanine v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim ledvenim vretencem.

FOM_F2

:

debelina hrbtne slanine v mm, merjena 6 cm od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim rebrom.

FOM_M

:

debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot F2.

| 4. | Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami. |
| --- | --- |

4.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

DEL V

Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)

| 1. | Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Hennessy Grading Probe 7“ (HGP 7). |
| --- | --- |

1.

Pravila, določena v tem delu, se uporabljajo, kadar se razvrščanje prašičjih trupov opravi z napravo, imenovano „Hennessy Grading Probe 7“ (HGP 7).

| 2. | Odbojna spektostropija sonde Hennessy zapisuje profile meritev, ki nastanejo tako, da se v delčkih milimetra zapišejo razdalje prodiranja skupaj z nazaj razpršenimi svetlobnimi signali. |
| --- | --- |

2.

Odbojna spektostropija sonde Hennessy zapisuje profile meritev, ki nastanejo tako, da se v delčkih milimetra zapišejo razdalje prodiranja skupaj z nazaj razpršenimi svetlobnimi signali.

| 3. | Da bi dobili najbolj točne informacije, kar se jih da dobiti med različnimi tkivi vrste in znotraj njih z objektivno analizo, se izberejo posebne optične pasovne širine. |
| --- | --- |

3.

Da bi dobili najbolj točne informacije, kar se jih da dobiti med različnimi tkivi vrste in znotraj njih z objektivno analizo, se izberejo posebne optične pasovne širine.

| 4. | Naprava Hennessy Grading Probe je opremljena s sondo s premerom 5,95 mm, ki ima na koncu koničasto rezilo 6,3 mm, ki vsebuje fotodiodo (Siemens LED tipa LYU 260-EO in fotodetektor tipa 58 MR) in ima operativno razdaljo med 0 in 120 mm. |
| --- | --- |

4.

Naprava Hennessy Grading Probe je opremljena s sondo s premerom 5,95 mm, ki ima na koncu koničasto rezilo 6,3 mm, ki vsebuje fotodiodo (Siemens LED tipa LYU 260-EO in fotodetektor tipa 58 MR) in ima operativno razdaljo med 0 in 120 mm.

| 5. | Rezultati meritev se preračunajo v predviden delež mesnatosti z uporabo samega HGP 7 in računalnika, ki je povezan z njim. |
| --- | --- |

5.

Rezultati meritev se preračunajo v predviden delež mesnatosti z uporabo samega HGP 7 in računalnika, ki je povezan z njim.

| 6. | Ocena izmerjene krivulje se med HGP 2 in HGP 7 rahlo razlikuje. |
| --- | --- |

6.

Ocena izmerjene krivulje se med HGP 2 in HGP 7 rahlo razlikuje.

| 7. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  GP7_F1 | : | debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa takoj za zadnjim rebrom; |
| --- | --- | --- | --- |
| GP7_F2 | : | debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 6 cm od vzdolžne osi trupa 12 cm proti glavi v primerjavi s F1. |
| GP7_M | : | debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot F2. |

7.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

GP7_F1

:

debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 8 cm od vzdolžne osi trupa takoj za zadnjim rebrom;

GP7_F2

:

debelina hrbtne slanine vključno s kožo v mm, merjena 6 cm od vzdolžne osi trupa 12 cm proti glavi v primerjavi s F1.

GP7_M

:

debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot F2.

| 8. | Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami. |
| --- | --- |

8.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 50 in 120 kilogrami.

---

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/34

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 2. julija 2014

o zagotavljanju nadzorniških podatkov, ki jih nadzorovani subjekti poročajo pristojnim nacionalnim organom na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 680/2014, Evropski centralni banki

(ECB/2014/29)

(2014/477/EU)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 6(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (2) ter zlasti člena 21 in člena 140(4) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Nadzornega odbora,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za kreditne institucije veljajo zahteve za redno poročanje v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 (4). |
| --- | --- |

(1)

Za kreditne institucije veljajo zahteve za redno poročanje v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 680/2014 (4).

| (2) | V okviru člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013 je Evropska centralna banka (ECB) izključno pristojna za opravljanje nalog, določenih v členu 4 navedene uredbe, za namene bonitetnega nadzora. ECB bo pri izvajanju teh nalog zagotavljala skladnost z določbami prava Unije, ki kreditnim institucijam nalagajo bonitetne zahteve glede poročanja. |
| --- | --- |

(2)

V okviru člena 6 Uredbe (EU) št. 1024/2013 je Evropska centralna banka (ECB) izključno pristojna za opravljanje nalog, določenih v členu 4 navedene uredbe, za namene bonitetnega nadzora. ECB bo pri izvajanju teh nalog zagotavljala skladnost z določbami prava Unije, ki kreditnim institucijam nalagajo bonitetne zahteve glede poročanja.

| (3) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in členom 21 okvirne uredbe o EMN velja za ECB in pristojne nacionalne organe obveznost izmenjave informacij. Brez poseganja v pooblastila ECB, na podlagi katerih ta neposredno prejema poročane informacije od kreditnih institucij ali ima do teh informacij ves čas neposreden dostop, bodo pristojni nacionalni organi Evropski centralni banki zagotavljali zlasti vse informacije, ki jih ECB potrebuje za opravljanje nalog, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in členom 21 okvirne uredbe o EMN velja za ECB in pristojne nacionalne organe obveznost izmenjave informacij. Brez poseganja v pooblastila ECB, na podlagi katerih ta neposredno prejema poročane informacije od kreditnih institucij ali ima do teh informacij ves čas neposreden dostop, bodo pristojni nacionalni organi Evropski centralni banki zagotavljali zlasti vse informacije, ki jih ECB potrebuje za opravljanje nalog, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013.

| (4) | V skladu s členom 140(3) okvirne uredbe o EMN morajo nadzorovani subjekti sporočiti svojemu zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu vse informacije, ki se redno poročajo v skladu z upoštevnim pravom Unije. Razen če je posebej določeno drugače, bodo vse informacije, ki jih poročajo nadzorovani subjekti, predložene pristojnim nacionalnim organom. Ti organi bodo opravili začetno preverjanje podatkov in dali informacije, ki jih poročajo nadzorovani subjekti, na voljo ECB. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 140(3) okvirne uredbe o EMN morajo nadzorovani subjekti sporočiti svojemu zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu vse informacije, ki se redno poročajo v skladu z upoštevnim pravom Unije. Razen če je posebej določeno drugače, bodo vse informacije, ki jih poročajo nadzorovani subjekti, predložene pristojnim nacionalnim organom. Ti organi bodo opravili začetno preverjanje podatkov in dali informacije, ki jih poročajo nadzorovani subjekti, na voljo ECB.

| (5) | Za izvajanje nalog ECB v zvezi z nadzorniškim poročanjem je treba podrobneje določiti, kako pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije, ki jih prejmejo od nadzorovanih subjektov. Zlasti je treba podrobneje določiti obliko, pogostost in roke za to predložitev informacij ter podrobnosti glede preverjanja kakovosti, ki ga morajo pristojni nacionalni organi opraviti, preden predložijo informacije Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

(5)

Za izvajanje nalog ECB v zvezi z nadzorniškim poročanjem je treba podrobneje določiti, kako pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije, ki jih prejmejo od nadzorovanih subjektov. Zlasti je treba podrobneje določiti obliko, pogostost in roke za to predložitev informacij ter podrobnosti glede preverjanja kakovosti, ki ga morajo pristojni nacionalni organi opraviti, preden predložijo informacije Evropski centralni banki.

| (6) | V skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 1024/2013 veljajo za člane Nadzornega odbora, osebje ECB in osebje, napoteno iz sodelujočih držav članic, ki opravlja nadzorniške dolžnosti, zahteve po varovanju poklicne skrivnosti iz člena 37 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter upoštevnega prava Unije. Za ECB in pristojne nacionalne organe veljajo zlasti določbe o izmenjavi informacij in poklicni skrivnosti, določene v Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 27 Uredbe (EU) št. 1024/2013 veljajo za člane Nadzornega odbora, osebje ECB in osebje, napoteno iz sodelujočih držav članic, ki opravlja nadzorniške dolžnosti, zahteve po varovanju poklicne skrivnosti iz člena 37 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter upoštevnega prava Unije. Za ECB in pristojne nacionalne organe veljajo zlasti določbe o izmenjavi informacij in poklicni skrivnosti, določene v Direktivi 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Področje uporabe

Ta sklep v skladu s členom 21 okvirne uredbe o EMN določa postopke v zvezi s predložitvijo podatkov, ki jih nadzorovani subjekti poročajo pristojnim nacionalnim organom na podlagi Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, Evropski centralni banki.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namen tega sklepa se uporabljajo opredelitve pojmov iz okvirne uredbe o EMN.

Člen 3

Datumi predložitve

Pristojni nacionalni organi predložijo ECB podatke iz člena 1, ki jim jih poročajo nadzorovane skupine in nadzorovani subjekti, na naslednje datume predložitve:

| 1. | do 12.00 po srednjeevropskem času (6) na deseti delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi s:






  (a) | pomembnimi nadzorovanimi skupinami na najvišji stopnji konsolidacije v sodelujočih državah članicah; |
| --- | --- | --- |

1.

do 12.00 po srednjeevropskem času (6) na deseti delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi s:

(a)

pomembnimi nadzorovanimi skupinami na najvišji stopnji konsolidacije v sodelujočih državah članicah;

| (b) | pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki niso del nadzorovane skupine; |
| --- | --- |

(b)

pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki niso del nadzorovane skupine;

| (c) | nadzorovanimi skupinami na subkonsolidirani ravni in nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine, če so razvrščeni kot pomembni v skladu z merilom treh najpomembnejših kreditnih institucij v državi članici; |
| --- | --- |

(c)

nadzorovanimi skupinami na subkonsolidirani ravni in nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine, če so razvrščeni kot pomembni v skladu z merilom treh najpomembnejših kreditnih institucij v državi članici;

| (d) | drugimi nadzorovanimi skupinami in nadzorovanimi subjekti, ki so uvrščeni na seznam institucij, ki so zajete v poročanje Evropskemu bančnemu organu (EBA) v skladu s členom 3 Sklepa EBA/DC/090 (7); |
| --- | --- |

(d)

drugimi nadzorovanimi skupinami in nadzorovanimi subjekti, ki so uvrščeni na seznam institucij, ki so zajete v poročanje Evropskemu bančnemu organu (EBA) v skladu s členom 3 Sklepa EBA/DC/090 (7);

| 2. | do zaključka delovnega dne na 25. delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi s:






  (a) | pomembnimi nadzorovanimi skupinami na subkonsolidirani ravni, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1; |
| --- | --- | --- |

2.

do zaključka delovnega dne na 25. delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi s:

(a)

pomembnimi nadzorovanimi skupinami na subkonsolidirani ravni, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1;

| (b) | pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1; |
| --- | --- |

(b)

pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1;

| 3. | do zaključka delovnega dne na 25. delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi z:






  (a) | manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami na najvišji stopnji konsolidacije v sodelujočih državah članicah, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1; |
| --- | --- | --- |

3.

do zaključka delovnega dne na 25. delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi z:

(a)

manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami na najvišji stopnji konsolidacije v sodelujočih državah članicah, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1;

| (b) | manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki niso del nadzorovane skupine, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1; |
| --- | --- |

(b)

manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki niso del nadzorovane skupine, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1;

| 4. | do zaključka delovnega dne na 35. delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi z:






  (a) | manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami na subkonsolidirani ravni, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1; |
| --- | --- | --- |

4.

do zaključka delovnega dne na 35. delovni dan po datumih predložitve, navedenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, v zvezi z:

(a)

manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami na subkonsolidirani ravni, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1;

| (b) | manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1. |
| --- | --- |

(b)

manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine, kolikor ti podatki niso bili predloženi v skladu s pododstavkom 1.

Člen 4

Preverjanje kakovosti podatkov

1.   Pristojni nacionalni organi spremljajo in zagotavljajo kakovost in zanesljivost podatkov, ki jih dajo na voljo ECB. Pristojni nacionalni organi uporabijo pravila za vrednotenje, določena v Prilogi XV k Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014, ki jih pripravi in vzdržuje EBA, ter dodatno preverjanje kakovosti podatkov, ki ga določi ECB v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi organi.

2.   Podatki se, poleg tega, da so skladni s pravili za vrednotenje in prestanejo preverjanje kakovosti, predložijo v skladu z naslednjimi dodatnimi minimalnimi standardi za točnost:

| (a) | pristojni nacionalni organi po potrebi zagotovijo informacije o gibanjih v predloženih podatkih in |
| --- | --- |

(a)

pristojni nacionalni organi po potrebi zagotovijo informacije o gibanjih v predloženih podatkih in

| (b) | informacije morajo biti popolne: obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti ECB in jih po potrebi brez neposrednega odlašanja zapolniti. |
| --- | --- |

(b)

informacije morajo biti popolne: obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti ECB in jih po potrebi brez neposrednega odlašanja zapolniti.

Člen 5

Kvalitativne informacije

1.   Pristojni nacionalni organi v primeru, da ni mogoče zagotoviti kakovosti podatkov v posamezni tabeli v taksonomiji, brez nepotrebnega odlašanja predložijo Evropski centralni banki ustrezna pojasnila.

2.   Poleg tega pristojni nacionalni organi sporočijo ECB razloge za morebitne večje popravke, ki jih predložijo.

Člen 6

Določitev oblike prenosa

1.   Pristojni nacionalni organi predložijo podatke, določene v tem sklepu, v skladu s taksonomijo razširljivega jezika za poslovno poročanje (eXtensible Business Reporting Language), da zagotovijo enotno tehnično obliko za izmenjavo podatkov v zvezi z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014.

2.   Nadzorovani subjekti se v ustreznem prenosu označijo z uporabo identifikatorja pravnih subjektov (Legal Entity Identifier) ali njegovega predhodnika.

Člen 7

Prvi referenčni datumi poročanja

1.   Prvi referenčni datumi za poročanje, navedeno v členu 3(1), so tisti, ki so določeni v členu 8.8.1 Sklepa EBA/DC/090.

2.   Prvi referenčni datum za poročanje, navedeno v členu 3(2), (3) in (4), je 31. december 2014.

Člen 8

Prehodna določba

1.   Za referenčni datum poročanja v letu 2014 so datumi predložitve za poročanje pristojnih nacionalnih organov, navedeno v členu 3(1), tisti, ki so določeni v členu 8.8.2 Sklepa ECB/DC/090.

2.   Od referenčnega datuma poročanja 31. decembra 2014 do referenčnega datuma poročanja 31. decembra 2015 je datum predložitve za poročanje pristojnih nacionalnih organov, navedeno v členu 3(3), zaključek delovnega dne na 30. delovni dan po dnevu, ko nadzorovani subjekti predložijo podatke pristojnemu nacionalnemu organu.

3.   Pred 4. novembrom 2014 predložijo pristojni nacionalni organi Evropski centralni banki podatke iz člena 1 v zvezi z:

| (a) | nadzorovanimi skupinami in nadzorovanimi subjekti, ki so predmet celovite ocene v skladu s Sklepom ECB/2014/3 (8); |
| --- | --- |

(a)

nadzorovanimi skupinami in nadzorovanimi subjekti, ki so predmet celovite ocene v skladu s Sklepom ECB/2014/3 (8);

| (b) | drugimi nadzorovanimi skupinami in nadzorovanimi subjekti s sedežem v sodelujoči državi članici, če so uvrščeni na seznam institucij, ki so zajete v poročanje organu EBA v skladu s členom 3 Sklepa EBA/DC/090. |
| --- | --- |

(b)

drugimi nadzorovanimi skupinami in nadzorovanimi subjekti s sedežem v sodelujoči državi članici, če so uvrščeni na seznam institucij, ki so zajete v poročanje organu EBA v skladu s členom 3 Sklepa EBA/DC/090.

Člen 9

Naslovniki

Ta sklep je naslovljen na pristojne nacionalne organe sodelujočih držav članic.

V Frankfurtu na Majni, 2. julija 2014

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 287, 29.10.2013, str. 63.

1

(2)  UL L 141, 14.5.2014, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 680/2014 z dne 16. aprila 2014 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškim poročanjem institucij v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 28.6.2014, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

5

(6)  Srednjeevropski čas upošteva spremembo na srednjeevropski poletni čas.

6

(7)  Decision EBA/DC/090 of 24 January 2014 of the European Banking Authority on reporting by competent authorities to the EBA (Sklep EBA/DC/090 z dne 24. januarja 2014 Evropskega bančnega organa o poročanju pristojnih organov organu EBA). Dostopno na spletni strani organa EBA na naslovu http://www.eba.europa.eu.

7

Decision EBA/DC/090 of 24 January 2014 of the European Banking Authority on reporting by competent authorities to the EBA

(8)  Sklep ECB/2014/3 Evropske centralne banke z dne 4. februarja 2014 o določitvi kreditnih institucij, ki so predmet celovite ocene (UL L 69, 8.3.2014, str. 107).

8

---

PRIPOROČILA

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/38

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 14. julija 2014

o načelih za varstvo potrošnikov in igralcev spletnih storitev iger na srečo ter onemogočanje dostopa do spletnih iger na srečo za mladoletnike

(Besedilo velja za EGP)

(2014/478/EU)

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 292 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je leta 2011 organizirala javno posvetovanje o „Zeleni knjigi o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu“ (1). Poiskala je skupne cilje držav članic glede urejanja spletnih storitev iger na srečo in jim pomagala pri opredelitvi ključnih prednostnih področij za ukrepanje Unije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je leta 2011 organizirala javno posvetovanje o „Zeleni knjigi o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu“ (1). Poiskala je skupne cilje držav članic glede urejanja spletnih storitev iger na srečo in jim pomagala pri opredelitvi ključnih prednostnih področij za ukrepanje Unije.

| (2) | V sporočilu „Celovitemu evropskemu okviru za spletne igre na srečo naproti“, sprejetem 23. oktobra 2012, (2) je Komisija predlagala vrsto ukrepov, s katerimi se je želela odzvati na zakonodajne, družbene in tehnične izzive spletnih iger na srečo. Komisija je predvsem napovedala, da bo predložila priporočila o varstvu potrošnikov na področju spletnih iger na srečo, vključno z varstvom mladoletnikov, in o odgovornih komercialnih sporočilih glede spletnih storitev iger na srečo. To priporočilo je oblikovano tako, da združuje oba predmeta urejanja in izboljšuje varstvo potrošnikov in igralcev ter mladoletnikom preprečuje dostop do spletnih iger na srečo. Cilj tega priporočila je zagotoviti, da bi igre na srečo ostale vir zabave, da bi bilo potrošnikom na voljo regulirano okolje iger na srečo ter da bi bili sprejeti ukrepi za preprečevanje nevarnosti finančne ali socialne škode, hkrati pa določiti ukrepe, ki so potrebni za onemogočanje dostopa do spletnih iger na srečo za mladoletnike. |
| --- | --- |

(2)

V sporočilu „Celovitemu evropskemu okviru za spletne igre na srečo naproti“, sprejetem 23. oktobra 2012, (2) je Komisija predlagala vrsto ukrepov, s katerimi se je želela odzvati na zakonodajne, družbene in tehnične izzive spletnih iger na srečo. Komisija je predvsem napovedala, da bo predložila priporočila o varstvu potrošnikov na področju spletnih iger na srečo, vključno z varstvom mladoletnikov, in o odgovornih komercialnih sporočilih glede spletnih storitev iger na srečo. To priporočilo je oblikovano tako, da združuje oba predmeta urejanja in izboljšuje varstvo potrošnikov in igralcev ter mladoletnikom preprečuje dostop do spletnih iger na srečo. Cilj tega priporočila je zagotoviti, da bi igre na srečo ostale vir zabave, da bi bilo potrošnikom na voljo regulirano okolje iger na srečo ter da bi bili sprejeti ukrepi za preprečevanje nevarnosti finančne ali socialne škode, hkrati pa določiti ukrepe, ki so potrebni za onemogočanje dostopa do spletnih iger na srečo za mladoletnike.

| (3) | Evropski parlament je v Resoluciji z dne 10. septembra 2013 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (3) Komisijo pozval, naj razišče možnosti za interoperabilnost med nacionalnimi registri samoizključitev, poveča ozaveščanje o nevarnostih odvisnosti od iger na srečo in razmisli o uvedbi obveznega preverjanja identitete s strani tretje osebe. Zavzel se je tudi za to, da bi morali ponudniki spletnih iger na srečo na spletišču iger na srečo zagotoviti informacije o regulativnih organih in opozorilih za mladoletnike ter o uporabi samoomejitev. Poleg tega je Evropski parlament pozval k sprejetju skupnih načel za odgovorno komercialno sporočanje. Priporočil je, da bi morala komercialna sporočila vključevati jasna opozorila o posledicah kompulzivnega igranja na srečo in nevarnostih zasvojenosti z igrami na srečo. Komercialna sporočila ne bi smela biti prekomerna ali prikazana na vsebini, katere ciljna publika so zlasti mladoletniki oziroma pri kateri obstaja višje tveganje, da cilja na mladoletnike. |
| --- | --- |

(3)

Evropski parlament je v Resoluciji z dne 10. septembra 2013 o spletnih igrah na srečo na notranjem trgu (3) Komisijo pozval, naj razišče možnosti za interoperabilnost med nacionalnimi registri samoizključitev, poveča ozaveščanje o nevarnostih odvisnosti od iger na srečo in razmisli o uvedbi obveznega preverjanja identitete s strani tretje osebe. Zavzel se je tudi za to, da bi morali ponudniki spletnih iger na srečo na spletišču iger na srečo zagotoviti informacije o regulativnih organih in opozorilih za mladoletnike ter o uporabi samoomejitev. Poleg tega je Evropski parlament pozval k sprejetju skupnih načel za odgovorno komercialno sporočanje. Priporočil je, da bi morala komercialna sporočila vključevati jasna opozorila o posledicah kompulzivnega igranja na srečo in nevarnostih zasvojenosti z igrami na srečo. Komercialna sporočila ne bi smela biti prekomerna ali prikazana na vsebini, katere ciljna publika so zlasti mladoletniki oziroma pri kateri obstaja višje tveganje, da cilja na mladoletnike.

| (4) | Evropski ekonomsko-socialni odbor je prav tako pozval Komisijo, naj ukrepa za izboljšanje varstva potrošnikov v zvezi s spletnimi igrami na srečo in za varstvo mladoletnikov (4). |
| --- | --- |

(4)

Evropski ekonomsko-socialni odbor je prav tako pozval Komisijo, naj ukrepa za izboljšanje varstva potrošnikov v zvezi s spletnimi igrami na srečo in za varstvo mladoletnikov (4).

| (5) | Če ni usklajenosti na ravni Unije, države članice načeloma prosto določajo cilje svoje politike na področju iger na srečo in opredelijo želeno raven zaščite zaradi varovanja zdravja potrošnikov. Sodišče Evropske unije je zagotovilo splošne smernice za razlago temeljnih svoboščin notranjega trga na področju (spletnih) iger na srečo, ob upoštevanju posebne narave iger na srečo. Čeprav lahko države članice preprečijo ali omejijo čezmejno ponudbo spletnih storitev iger na srečo na podlagi ciljev v javnem interesu, ki jih želijo zaščititi, naj bi kljub temu dokazale primernost in nujnost zadevnega ukrepa. Države članice morajo dokazati, da se cilji v javnem interesu dosledno in sistematično izpolnjujejo. (5) |
| --- | --- |

(5)

Če ni usklajenosti na ravni Unije, države članice načeloma prosto določajo cilje svoje politike na področju iger na srečo in opredelijo želeno raven zaščite zaradi varovanja zdravja potrošnikov. Sodišče Evropske unije je zagotovilo splošne smernice za razlago temeljnih svoboščin notranjega trga na področju (spletnih) iger na srečo, ob upoštevanju posebne narave iger na srečo. Čeprav lahko države članice preprečijo ali omejijo čezmejno ponudbo spletnih storitev iger na srečo na podlagi ciljev v javnem interesu, ki jih želijo zaščititi, naj bi kljub temu dokazale primernost in nujnost zadevnega ukrepa. Države članice morajo dokazati, da se cilji v javnem interesu dosledno in sistematično izpolnjujejo. (5)

| (6) | Sodišče Evropske unije je prav tako oblikovalo temeljne predpise o komercialnih sporočilih za storitve iger na srečo, zlasti za tiste, ki se zagotavljajo v monopolnih razmerah. Oglaševanje nosilca javnega monopola mora biti premišljeno in strogo omejeno na tisto, kar je nujno za usmerjanje potrošnikov v nadzorovana igralna omrežja. Takšno oglaševanje ne sme spodbujati naravne nagnjenosti potrošnikov k igranju iger na srečo s spodbujanjem njihove aktivne udeležbe, na primer z banaliziranjem iger na srečo oziroma s povečevanjem privlačnosti iger na srečo prek privlačnih oglasnih sporočil, ki poudarjajo možnost velikih dobitkov. Zlasti je treba razlikovati med strategijami nosilca monopola, ki so namenjene izključno obveščanju potencialnih kupcev o obstoju produktov in zagotavljajo reden dostop do iger na srečo z usmerjanjem igralcev v nadzorovane igralne okvire, ter tistimi, ki vabijo in spodbujajo aktivno udeležbo v tovrstnih igrah. (6) |
| --- | --- |

(6)

Sodišče Evropske unije je prav tako oblikovalo temeljne predpise o komercialnih sporočilih za storitve iger na srečo, zlasti za tiste, ki se zagotavljajo v monopolnih razmerah. Oglaševanje nosilca javnega monopola mora biti premišljeno in strogo omejeno na tisto, kar je nujno za usmerjanje potrošnikov v nadzorovana igralna omrežja. Takšno oglaševanje ne sme spodbujati naravne nagnjenosti potrošnikov k igranju iger na srečo s spodbujanjem njihove aktivne udeležbe, na primer z banaliziranjem iger na srečo oziroma s povečevanjem privlačnosti iger na srečo prek privlačnih oglasnih sporočil, ki poudarjajo možnost velikih dobitkov. Zlasti je treba razlikovati med strategijami nosilca monopola, ki so namenjene izključno obveščanju potencialnih kupcev o obstoju produktov in zagotavljajo reden dostop do iger na srečo z usmerjanjem igralcev v nadzorovane igralne okvire, ter tistimi, ki vabijo in spodbujajo aktivno udeležbo v tovrstnih igrah. (6)

| (7) | Varstvo potrošnikov in varovanje zdravja sta glavna cilja javnega interesa držav članic v okviru njihovih nacionalnih okvirov iger na srečo, ki obravnavajo preprečevanje problematičnega igranja na srečo ter varstvo mladoletnikov. |
| --- | --- |

(7)

Varstvo potrošnikov in varovanje zdravja sta glavna cilja javnega interesa držav članic v okviru njihovih nacionalnih okvirov iger na srečo, ki obravnavajo preprečevanje problematičnega igranja na srečo ter varstvo mladoletnikov.

| (8) | Pravila in politike, ki so jih države članice uvedle za doseganje ciljev v javnem interesu, se znatno razlikujejo. Ukrepanje na ravni Unije spodbuja države članice k zagotavljanju visoke ravni varstva po vsej Uniji, zlasti glede na tveganja v zvezi z igrami na srečo, ki vključujejo razvoj motenj, povezanih z igrami na srečo, ali drugih negativnih osebnih in družbenih posledic. |
| --- | --- |

(8)

Pravila in politike, ki so jih države članice uvedle za doseganje ciljev v javnem interesu, se znatno razlikujejo. Ukrepanje na ravni Unije spodbuja države članice k zagotavljanju visoke ravni varstva po vsej Uniji, zlasti glede na tveganja v zvezi z igrami na srečo, ki vključujejo razvoj motenj, povezanih z igrami na srečo, ali drugih negativnih osebnih in družbenih posledic.

| (9) | Namen tega priporočila je zaščititi zdravje potrošnikov in igralcev ter čim bolj zmanjšati morebitno gospodarsko škodo, ki je lahko posledica kompulzivnega ali prekomernega igranja na srečo. Zato priporoča načela za visoko raven varstva potrošnikov, igralcev in mladoletnikov glede spletnih storitev iger na srečo. Pri pripravi tega priporočila se je Komisija oprla na dobre prakse v državah članicah. |
| --- | --- |

(9)

Namen tega priporočila je zaščititi zdravje potrošnikov in igralcev ter čim bolj zmanjšati morebitno gospodarsko škodo, ki je lahko posledica kompulzivnega ali prekomernega igranja na srečo. Zato priporoča načela za visoko raven varstva potrošnikov, igralcev in mladoletnikov glede spletnih storitev iger na srečo. Pri pripravi tega priporočila se je Komisija oprla na dobre prakse v državah članicah.

| (10) | Spletne storitve iger na srečo so široko dostopne in ljudje jih pogosto uporabljajo. Spletne igre na srečo so storitev, katerih letni prihodek v EU je leta 2012 znašal 10,54 milijarde EUR. Tehnološki razvoj, večja razpoložljivost spleta in priročnost mobilnih tehnologij povečujejo dostopnost in rast spletnih iger na srečo. Toda če informacije niso dovolj jasne ali pregledne, lahko pride do sprejetja zgrešenih odločitev. Poleg tega spletni igralci iščejo konkurenčne možnosti igranja na srečo, kadar se jim zdi, da primanjkuje privlačnih ponudb. |
| --- | --- |

(10)

Spletne storitve iger na srečo so široko dostopne in ljudje jih pogosto uporabljajo. Spletne igre na srečo so storitev, katerih letni prihodek v EU je leta 2012 znašal 10,54 milijarde EUR. Tehnološki razvoj, večja razpoložljivost spleta in priročnost mobilnih tehnologij povečujejo dostopnost in rast spletnih iger na srečo. Toda če informacije niso dovolj jasne ali pregledne, lahko pride do sprejetja zgrešenih odločitev. Poleg tega spletni igralci iščejo konkurenčne možnosti igranja na srečo, kadar se jim zdi, da primanjkuje privlačnih ponudb.

| (11) | Številni mediji prispevajo k izpostavljenosti komercialnim sporočilom v zvezi z igrami na srečo, na primer tiskani mediji, direktna pošta, avdiovizualni mediji in oglaševanje na prostem ter sponzorstvo. To lahko k igram na srečo pritegne ranljive skupine, na primer mladoletnike. Hkrati imajo lahko komercialna sporočila o spletnih storitvah iger na srečo pomembno vlogo pri usmerjanju potrošnikov k ponudbi, ki je bila odobrena in je nadzorovana, na primer z navedbo identitete ponudnika ter z razširjanjem pravilnih informacij o igrah na srečo, vključno s tveganji problematičnega igranja na srečo, in ustreznih opozoril. |
| --- | --- |

(11)

Številni mediji prispevajo k izpostavljenosti komercialnim sporočilom v zvezi z igrami na srečo, na primer tiskani mediji, direktna pošta, avdiovizualni mediji in oglaševanje na prostem ter sponzorstvo. To lahko k igram na srečo pritegne ranljive skupine, na primer mladoletnike. Hkrati imajo lahko komercialna sporočila o spletnih storitvah iger na srečo pomembno vlogo pri usmerjanju potrošnikov k ponudbi, ki je bila odobrena in je nadzorovana, na primer z navedbo identitete ponudnika ter z razširjanjem pravilnih informacij o igrah na srečo, vključno s tveganji problematičnega igranja na srečo, in ustreznih opozoril.

| (12) | Nekateri posamezniki, ki se ukvarjajo z igrami na srečo, imajo težave zaradi svojega vedenja, ki vpliva na osebno ali družinsko življenje, drugim pa patološko igranje na srečo močno škoduje. Ocenjuje se, da od 0,1 do 0,8 % splošne odrasle populacije trpi za motnjo, povezano z igrami na srečo, ter da dodatnih od 0,1 do 2,2 % izkazuje potencialno problematično razmerje do iger na srečo. (7) Zato je potreben preventiven pristop, da se bosta ponudba in promoviranje spletnih storitev iger na srečo izvajala na družbeno odgovoren način, zlasti da se zagotovi, da igre na srečo še naprej ostanejo razvedrilna in prostočasna dejavnost. |
| --- | --- |

(12)

Nekateri posamezniki, ki se ukvarjajo z igrami na srečo, imajo težave zaradi svojega vedenja, ki vpliva na osebno ali družinsko življenje, drugim pa patološko igranje na srečo močno škoduje. Ocenjuje se, da od 0,1 do 0,8 % splošne odrasle populacije trpi za motnjo, povezano z igrami na srečo, ter da dodatnih od 0,1 do 2,2 % izkazuje potencialno problematično razmerje do iger na srečo. (7) Zato je potreben preventiven pristop, da se bosta ponudba in promoviranje spletnih storitev iger na srečo izvajala na družbeno odgovoren način, zlasti da se zagotovi, da igre na srečo še naprej ostanejo razvedrilna in prostočasna dejavnost.

| (13) | Mladoletniki so pogosto izpostavljeni igram na srečo, saj uporabljajo splet in mobilne aplikacije ter medije, ki prikazujejo oglase za igre na srečo, prav tako pa so izpostavljeni tudi oglaševanju iger na srečo na prostem. Spremljajo oziroma se udeležujejo tudi športnih tekmovanj, ki se sponzorirajo z igrami na srečo ali so nosilci oglasov s poudarkom na igrah na srečo. Zato je namen tega priporočila tudi preprečiti, da bi igre na srečo škodovale mladoletnikom ali jih izkoriščale. |
| --- | --- |

(13)

Mladoletniki so pogosto izpostavljeni igram na srečo, saj uporabljajo splet in mobilne aplikacije ter medije, ki prikazujejo oglase za igre na srečo, prav tako pa so izpostavljeni tudi oglaševanju iger na srečo na prostem. Spremljajo oziroma se udeležujejo tudi športnih tekmovanj, ki se sponzorirajo z igrami na srečo ali so nosilci oglasov s poudarkom na igrah na srečo. Zato je namen tega priporočila tudi preprečiti, da bi igre na srečo škodovale mladoletnikom ali jih izkoriščale.

| (14) | Ponudniki spletnih iger na srečo s sedežem v Uniji imajo vse pogosteje po več dovoljenj v več državah članicah, ki so izbrale ureditev iger na srečo, ki temelji na dovoljenjih. Tudi njim bi lahko koristil enotnejši pristop. Poleg tega lahko povečanje števila zahtev za skladnost povzroči nepotrebno podvajanje infrastrukture in stroškov, kar povzroča nepotrebno upravno obremenitev regulativnih organov. |
| --- | --- |

(14)

Ponudniki spletnih iger na srečo s sedežem v Uniji imajo vse pogosteje po več dovoljenj v več državah članicah, ki so izbrale ureditev iger na srečo, ki temelji na dovoljenjih. Tudi njim bi lahko koristil enotnejši pristop. Poleg tega lahko povečanje števila zahtev za skladnost povzroči nepotrebno podvajanje infrastrukture in stroškov, kar povzroča nepotrebno upravno obremenitev regulativnih organov.

| (15) | Primerno je pozvati države članice, da pripravijo predpise, ki bi potrošnikom zagotovili informacije o spletnih igrah na srečo. Ta pravila bi morala preprečiti razvoj motenj, povezanih z igrami na srečo ter mladoletnikom preprečiti dostop do igralnic in odvračati potrošnike od ponudb, ki niso dovoljene in so zato potencialno škodljive. |
| --- | --- |

(15)

Primerno je pozvati države članice, da pripravijo predpise, ki bi potrošnikom zagotovili informacije o spletnih igrah na srečo. Ta pravila bi morala preprečiti razvoj motenj, povezanih z igrami na srečo ter mladoletnikom preprečiti dostop do igralnic in odvračati potrošnike od ponudb, ki niso dovoljene in so zato potencialno škodljive.

| (16) | Kjer je to primerno, načela iz tega priporočila ne bi smela biti naslovljena samo na ponudnike, temveč tudi na tretje osebe, vključno s tako imenovanimi „povezanimi družbami“, ki lahko v imenu ponudnika promovirajo spletne storitve iger na srečo. |
| --- | --- |

(16)

Kjer je to primerno, načela iz tega priporočila ne bi smela biti naslovljena samo na ponudnike, temveč tudi na tretje osebe, vključno s tako imenovanimi „povezanimi družbami“, ki lahko v imenu ponudnika promovirajo spletne storitve iger na srečo.

| (17) | Primerno je bolje obvestiti potrošnike in igralce o spletnih igrah na srečo, ki v skladu s pravom Unije niso dovoljene po pravu države članice, v kateri se spletna storitev iger na srečo sprejema, ter o ukrepanju zoper take storitve. V tem okviru države članice, ki ne dovolijo določenih spletnih storitev iger na srečo, ne bi smele dovoliti komercialnih sporočil za tako storitev. |
| --- | --- |

(17)

Primerno je bolje obvestiti potrošnike in igralce o spletnih igrah na srečo, ki v skladu s pravom Unije niso dovoljene po pravu države članice, v kateri se spletna storitev iger na srečo sprejema, ter o ukrepanju zoper take storitve. V tem okviru države članice, ki ne dovolijo določenih spletnih storitev iger na srečo, ne bi smele dovoliti komercialnih sporočil za tako storitev.

| (18) | Postopek registracije za odprtje igralnega računa je namenjen izključno preverjanju identitete osebe in omogočanju sledenja vedenju igralca. Bistveno je, da je taka registracija oblikovana tako, da med drugim prepreči tudi, da bi potrošniki izpadli iz registracijskega postopka in zašli na spletišča iger na srečo, ki niso regulirana. |
| --- | --- |

(18)

Postopek registracije za odprtje igralnega računa je namenjen izključno preverjanju identitete osebe in omogočanju sledenja vedenju igralca. Bistveno je, da je taka registracija oblikovana tako, da med drugim prepreči tudi, da bi potrošniki izpadli iz registracijskega postopka in zašli na spletišča iger na srečo, ki niso regulirana.

| (19) | Medtem ko je bil ta postopek registracije uveden različno po državah članicah, včasih tudi z nespletnimi ali ročnimi koraki v postopku preverjanja, bi morale države članice zagotoviti možnost učinkovitega preverjanja identifikacijskih podatkov, da se omogoči zaključitev postopka registracije. |
| --- | --- |

(19)

Medtem ko je bil ta postopek registracije uveden različno po državah članicah, včasih tudi z nespletnimi ali ročnimi koraki v postopku preverjanja, bi morale države članice zagotoviti možnost učinkovitega preverjanja identifikacijskih podatkov, da se omogoči zaključitev postopka registracije.

| (20) | Pomembno je, da igralni računi postanejo stalni šele, ko so osebni podatki, ki so jih predložili igralci, potrjeni. Po priporočilih bi morale določbe igralcem omogočati uporabo začasnih računov, dokler njihov račun še ni stalen. Glede na njihovo naravo bi morali imeti začasni računi fiksno nominalno vrednost in igralci ne bi smeli imeti možnosti za dvig vložkov ali dobitkov. |
| --- | --- |

(20)

Pomembno je, da igralni računi postanejo stalni šele, ko so osebni podatki, ki so jih predložili igralci, potrjeni. Po priporočilih bi morale določbe igralcem omogočati uporabo začasnih računov, dokler njihov račun še ni stalen. Glede na njihovo naravo bi morali imeti začasni računi fiksno nominalno vrednost in igralci ne bi smeli imeti možnosti za dvig vložkov ali dobitkov.

| (21) | Za zaščito igralcev in njihovih sredstev ter zagotovitev preglednosti bi morali biti vzpostavljeni postopki za preverjanje igralnih računov, ki niso bili dejavni v določenem obdobju, ter za zaprtje ali začasno zamrznitev igralnega računa. Poleg tega bi bilo treba, če je ugotovljeno, da je igralec mladoletnik, račun preklicati. |
| --- | --- |

(21)

Za zaščito igralcev in njihovih sredstev ter zagotovitev preglednosti bi morali biti vzpostavljeni postopki za preverjanje igralnih računov, ki niso bili dejavni v določenem obdobju, ter za zaprtje ali začasno zamrznitev igralnega računa. Poleg tega bi bilo treba, če je ugotovljeno, da je igralec mladoletnik, račun preklicati.

| (22) | Kar zadeva informativna opozorila, bi morala biti igralcu med igranjem na voljo možnost uporabe merilca časa, ki naj bi se nahajal v njegovem vidnem polju. |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva informativna opozorila, bi morala biti igralcu med igranjem na voljo možnost uporabe merilca časa, ki naj bi se nahajal v njegovem vidnem polju.

| (23) | V zvezi s podporo za igralce bi bilo treba poleg določitve omejitev višine vložkov igralcem zagotoviti dodatne zaščitne ukrepe, na primer možnost določitve omejitev višine stav ali izgub vložkov. |
| --- | --- |

(23)

V zvezi s podporo za igralce bi bilo treba poleg določitve omejitev višine vložkov igralcem zagotoviti dodatne zaščitne ukrepe, na primer možnost določitve omejitev višine stav ali izgub vložkov.

| (24) | Da bi se preprečile motnje, povezane z igrami na srečo, bi morali imeti ponudnik možnost, da lahko v primeru zaskrbljujočih sprememb v vedenju pri igranju na srečo, odredi odmor ali ga izključi. Ponudnik bi moral v takih okoliščinah igralcu sporočiti svoje razloge in ga napotiti na službe za pomoč ali zdravljenje. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se preprečile motnje, povezane z igrami na srečo, bi morali imeti ponudnik možnost, da lahko v primeru zaskrbljujočih sprememb v vedenju pri igranju na srečo, odredi odmor ali ga izključi. Ponudnik bi moral v takih okoliščinah igralcu sporočiti svoje razloge in ga napotiti na službe za pomoč ali zdravljenje.

| (25) | Ponudniki so pomembni sponzorji športnih moštev in prireditev v Evropi. Da bi izboljšali sledljivost sponzorstva ponudnikov spletnih storitev iger na srečo, bi morale biti zahteve po preglednosti in odgovornem izvajanju sponzorstva jasne. Jasnejše zahteve je treba določiti predvsem zato, da se prepreči, da bi sponzorstvo ponudnikov iger na srečo škodovalo mladoletnikom ali vplivalo nanje. |
| --- | --- |

(25)

Ponudniki so pomembni sponzorji športnih moštev in prireditev v Evropi. Da bi izboljšali sledljivost sponzorstva ponudnikov spletnih storitev iger na srečo, bi morale biti zahteve po preglednosti in odgovornem izvajanju sponzorstva jasne. Jasnejše zahteve je treba določiti predvsem zato, da se prepreči, da bi sponzorstvo ponudnikov iger na srečo škodovalo mladoletnikom ali vplivalo nanje.

| (26) | Prav tako je treba prispevati k ozaveščenosti o tveganjih, kot so goljufije, povezanih s pogosto obiskanimi spletišči, ki niso pod nikakršnim nadzorom iz Unije. |
| --- | --- |

(26)

Prav tako je treba prispevati k ozaveščenosti o tveganjih, kot so goljufije, povezanih s pogosto obiskanimi spletišči, ki niso pod nikakršnim nadzorom iz Unije.

| (27) | Za ustrezno zaščito ciljev v javnem interesu je potreben učinkovit nadzor. Države članice bi morale imenovati pristojne organe, določiti jasna navodila za ponudnike in zagotoviti lahko dostopne informacije za potrošnike, igralce in ranljive skupine, tudi mladoletnike. |
| --- | --- |

(27)

Za ustrezno zaščito ciljev v javnem interesu je potreben učinkovit nadzor. Države članice bi morale imenovati pristojne organe, določiti jasna navodila za ponudnike in zagotoviti lahko dostopne informacije za potrošnike, igralce in ranljive skupine, tudi mladoletnike.

| (28) | Kodeksi ravnanja imajo lahko pomembno vlogo pri učinkovitem izvajanju in spremljanju načel o komercialnih sporočilih iz tega priporočila. |
| --- | --- |

(28)

Kodeksi ravnanja imajo lahko pomembno vlogo pri učinkovitem izvajanju in spremljanju načel o komercialnih sporočilih iz tega priporočila.

| (29) | To priporočilo ne posega v Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter Direktivo Sveta 93/13/EGS (9). |
| --- | --- |

(29)

To priporočilo ne posega v Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter Direktivo Sveta 93/13/EGS (9).

| (30) | Izvajanje načel, določenih v tem priporočilu, vključuje obdelavo osebnih podatkov. Zato se uporabljata Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(30)

Izvajanje načel, določenih v tem priporočilu, vključuje obdelavo osebnih podatkov. Zato se uporabljata Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) ter Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11).

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

I.   NAMEN

| 1. | Državam članicam se priporoča, da dosežejo visoko raven varstva potrošnikov, igralcev in mladoletnikov s sprejetjem načel o spletnih storitvah iger na srečo in odgovornih komercialnih sporočilih o teh storitvah, da se zaščiti zdravje in čim bolj zmanjša gospodarska škoda, ki lahko nastane zaradi kompulzivnega ali prekomernega igranja na srečo. |
| --- | --- |

1.

Državam članicam se priporoča, da dosežejo visoko raven varstva potrošnikov, igralcev in mladoletnikov s sprejetjem načel o spletnih storitvah iger na srečo in odgovornih komercialnih sporočilih o teh storitvah, da se zaščiti zdravje in čim bolj zmanjša gospodarska škoda, ki lahko nastane zaradi kompulzivnega ali prekomernega igranja na srečo.

| 2. | To priporočilo ne posega v pravico držav članic, da urejajo področje iger na srečo. |
| --- | --- |

2.

To priporočilo ne posega v pravico držav članic, da urejajo področje iger na srečo.

II.   OPREDELITVE POJMOV

| 3. | V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „spletna storitev iger na srečo“ pomeni vsako storitev, ki zadeva vložek denarne vrednosti v igrah na srečo, vključno s tistimi, za katere so potrebne določene spretnosti, kot so loterije, igralniške igre, igre pokra in stavne transakcije, ter ki se na kakršen koli način opravljajo na daljavo, prek elektronskih medijev ali katere koli druge tehnologije za omogočanje komunikacije in na posamezno zahtevo prejemnika storitev; |
| --- | --- | --- |

3.

V tem priporočilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„spletna storitev iger na srečo“ pomeni vsako storitev, ki zadeva vložek denarne vrednosti v igrah na srečo, vključno s tistimi, za katere so potrebne določene spretnosti, kot so loterije, igralniške igre, igre pokra in stavne transakcije, ter ki se na kakršen koli način opravljajo na daljavo, prek elektronskih medijev ali katere koli druge tehnologije za omogočanje komunikacije in na posamezno zahtevo prejemnika storitev;

| (b) | „potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki deluje izven svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

„potrošnik“ pomeni vsako fizično osebo, ki deluje izven svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;

| (c) | „igralec“ pomeni vsako fizično osebo, ki ima pri ponudniku odprt igralni račun in se udeležuje spletnih storitev iger na srečo; |
| --- | --- |

(c)

„igralec“ pomeni vsako fizično osebo, ki ima pri ponudniku odprt igralni račun in se udeležuje spletnih storitev iger na srečo;

| (d) | „igralni račun“ pomeni račun, ki ga odpre igralec in na katerem se beležijo vse transakcije s ponudnikom; |
| --- | --- |

(d)

„igralni račun“ pomeni račun, ki ga odpre igralec in na katerem se beležijo vse transakcije s ponudnikom;

| (e) | „mladoletnik“ pomeni vsako osebo, ki je v skladu z najnižjo določeno starostjo v veljavnem nacionalnem pravu premlada za udeležbo v spletnih storitvah iger na srečo; |
| --- | --- |

(e)

„mladoletnik“ pomeni vsako osebo, ki je v skladu z najnižjo določeno starostjo v veljavnem nacionalnem pravu premlada za udeležbo v spletnih storitvah iger na srečo;

| (f) | „ponudnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki lahko opravlja spletne storitve iger na srečo, in kogar koli, ki deluje v ponudnikovem imenu ali po njegovem naročilu; |
| --- | --- |

(f)

„ponudnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki lahko opravlja spletne storitve iger na srečo, in kogar koli, ki deluje v ponudnikovem imenu ali po njegovem naročilu;

| (g) | „komercialno sporočilo“ pomeni vsako obliko sporočanja, namenjenega neposredni ali posredni promociji blaga, storitev ali podobe ponudnika; |
| --- | --- |

(g)

„komercialno sporočilo“ pomeni vsako obliko sporočanja, namenjenega neposredni ali posredni promociji blaga, storitev ali podobe ponudnika;

| (h) | „sponzorstvo“ pomeni pogodbeno razmerje med ponudnikom in sponzorirano stranko, kateri ponudnik zagotavlja financiranje ali drugo podporo za vse športne ali umetniške prireditve, organizacije, moštva ali posameznike, da se s tem vzpostavi povezava med ponudnikovo podobo, blagovnimi znamkami ali izdelki in sponzorirano lastnino, v zameno za komercialna sporočila ali druge ugodnosti. |
| --- | --- |

(h)

„sponzorstvo“ pomeni pogodbeno razmerje med ponudnikom in sponzorirano stranko, kateri ponudnik zagotavlja financiranje ali drugo podporo za vse športne ali umetniške prireditve, organizacije, moštva ali posameznike, da se s tem vzpostavi povezava med ponudnikovo podobo, blagovnimi znamkami ali izdelki in sponzorirano lastnino, v zameno za komercialna sporočila ali druge ugodnosti.

III.   ZAHTEVANE INFORMACIJE

| 4. | Naslednje informacije bi morale biti vidno prikazane na pristajalni strani spletišča ponudnika iger na srečo in dostopne z vseh strani spletišča:






  (a) | podatki o družbi ali drugo sredstvo, s katerim se zagotovi, da je ponudnik prepoznaven in dosegljiv, ki vključujejo:






  (i) | ime družbe; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Naslednje informacije bi morale biti vidno prikazane na pristajalni strani spletišča ponudnika iger na srečo in dostopne z vseh strani spletišča:

(a)

podatki o družbi ali drugo sredstvo, s katerim se zagotovi, da je ponudnik prepoznaven in dosegljiv, ki vključujejo:

(i)

ime družbe;

| (ii) | kraj registracije; |
| --- | --- |

(ii)

kraj registracije;

| (iii) | elektronski naslov; |
| --- | --- |

(iii)

elektronski naslov;

| (b) | napis „prepoved iger na srečo za mladoletnike“ s prikazano najnižjo starostjo, pod katero igranje iger na srečo ni dovoljeno; |
| --- | --- |

(b)

napis „prepoved iger na srečo za mladoletnike“ s prikazano najnižjo starostjo, pod katero igranje iger na srečo ni dovoljeno;

| (c) | sporočilo „odgovorno igranje iger na srečo“, ki z največ enim klikom zagotavlja dostop do:






  (i) | informacij, da so igre na srečo lahko škodljive, če se jih ne nadzira; |
| --- | --- | --- |

(c)

sporočilo „odgovorno igranje iger na srečo“, ki z največ enim klikom zagotavlja dostop do:

(i)

informacij, da so igre na srečo lahko škodljive, če se jih ne nadzira;

| (ii) | informacij o podpornih ukrepih za igralce na spletišču; |
| --- | --- |

(ii)

informacij o podpornih ukrepih za igralce na spletišču;

| (iii) | samoocenitvenih testov, s katerimi igralci preverijo svoje vedenje pri igranju na srečo; |
| --- | --- |

(iii)

samoocenitvenih testov, s katerimi igralci preverijo svoje vedenje pri igranju na srečo;

| (d) | povezave na vsaj eno organizacijo, ki zagotavlja informacije in pomoč v zvezi z motnjami, povezanimi z igrami na srečo. |
| --- | --- |

(d)

povezave na vsaj eno organizacijo, ki zagotavlja informacije in pomoč v zvezi z motnjami, povezanimi z igrami na srečo.

| 5. | Pogoji pogodbenega razmerja med ponudnikom in potrošnikom bi morali biti na voljo v jasni in čitljivi obliki. Morali bi:






  (a) | vsebovati vsaj informacije o časovnih okvirih in omejitvah glede dvigov z igralnega računa, vseh stroških, ki se nanašajo na transakcije v zvezi z igralnim računom, ter povezavo na veljavne odstotke izplačila za vsako igro; |
| --- | --- | --- |

5.

Pogoji pogodbenega razmerja med ponudnikom in potrošnikom bi morali biti na voljo v jasni in čitljivi obliki. Morali bi:

(a)

vsebovati vsaj informacije o časovnih okvirih in omejitvah glede dvigov z igralnega računa, vseh stroških, ki se nanašajo na transakcije v zvezi z igralnim računom, ter povezavo na veljavne odstotke izplačila za vsako igro;

| (b) | biti sprejeti in potrjeni s strani potrošnika med postopkom registracije iz oddelka V; |
| --- | --- |

(b)

biti sprejeti in potrjeni s strani potrošnika med postopkom registracije iz oddelka V;

| (c) | biti dostopni z elektronskimi sredstvi na takšen način, da potrošniku omogočajo, da jih shrani in ponovno prikliče, vse spremembe pa bi morale biti sporočene potrošniku. |
| --- | --- |

(c)

biti dostopni z elektronskimi sredstvi na takšen način, da potrošniku omogočajo, da jih shrani in ponovno prikliče, vse spremembe pa bi morale biti sporočene potrošniku.

| 6. | Države članice bi morale zagotoviti, da so potrošniku na voljo informacije o pravilih o igrah in da so stave na voljo na spletišču ponudnika iger na srečo. |
| --- | --- |

6.

Države članice bi morale zagotoviti, da so potrošniku na voljo informacije o pravilih o igrah in da so stave na voljo na spletišču ponudnika iger na srečo.

| 7. | Države članice bi morale zagotoviti, da so na spletišču ponudnika iger na srečo prikazani podatki o regulativnem organu iger na srečo, s čimer ta dokazuje, da ima ustrezno dovoljenje. |
| --- | --- |

7.

Države članice bi morale zagotoviti, da so na spletišču ponudnika iger na srečo prikazani podatki o regulativnem organu iger na srečo, s čimer ta dokazuje, da ima ustrezno dovoljenje.

IV.   MLADOLETNIKI

| 8. | Noben mladoletnik ne bi smel igrati na spletišču iger na srečo ali imeti odprt igralni račun. |
| --- | --- |

8.

Noben mladoletnik ne bi smel igrati na spletišču iger na srečo ali imeti odprt igralni račun.

| 9. | Države članice bi morale zagotoviti, da ponudnik vzpostavi postopke za onemogočanje dostopa do iger na srečo za mladoletnike, vključno s preverjanjem starosti med registracijskim postopkom, navedenim v oddelku V. |
| --- | --- |

9.

Države članice bi morale zagotoviti, da ponudnik vzpostavi postopke za onemogočanje dostopa do iger na srečo za mladoletnike, vključno s preverjanjem starosti med registracijskim postopkom, navedenim v oddelku V.

| 10. | Da bi mladoletnikom preprečile dostop do spletišč iger na srečo, bi morale države članice spodbujati prikaz povezav na programe starševskega nadzora na teh spletiščih. |
| --- | --- |

10.

Da bi mladoletnikom preprečile dostop do spletišč iger na srečo, bi morale države članice spodbujati prikaz povezav na programe starševskega nadzora na teh spletiščih.

| 11. | Države članice bi morale zagotoviti, da komercialna sporočila za spletne igre na srečo ne bi škodovale mladoletnikom ali jih spodbujale, da bi igre na srečo dojemali kot običajen del svojih prostočasnih dejavnosti. |
| --- | --- |

11.

Države članice bi morale zagotoviti, da komercialna sporočila za spletne igre na srečo ne bi škodovale mladoletnikom ali jih spodbujale, da bi igre na srečo dojemali kot običajen del svojih prostočasnih dejavnosti.

| 12. | Komercialna sporočila morajo biti jasno označena s sporočilom „prepoved iger na srečo za mladoletnike“, skupaj z najnižjo starostjo, pod katero igranje iger na srečo ni dovoljeno. |
| --- | --- |

12.

Komercialna sporočila morajo biti jasno označena s sporočilom „prepoved iger na srečo za mladoletnike“, skupaj z najnižjo starostjo, pod katero igranje iger na srečo ni dovoljeno.

| 13. | Države članice bi morale zagotavljati, da se komercialna sporočila ne razširjajo, razkazujejo ali spodbujajo:






  (a) | v medijih ali ob oddajah, ko se pričakuje, da bodo glavno občinstvo mladoletniki; |
| --- | --- | --- |

13.

Države članice bi morale zagotavljati, da se komercialna sporočila ne razširjajo, razkazujejo ali spodbujajo:

(a)

v medijih ali ob oddajah, ko se pričakuje, da bodo glavno občinstvo mladoletniki;

| (b) | na spletiščih, ki jih obiskujejo predvsem mladoletniki; |
| --- | --- |

(b)

na spletiščih, ki jih obiskujejo predvsem mladoletniki;

| (c) | v neposredni bližini krajev, na katerih mladoletniki običajno preživljajo svoj čas in naj bi po pričakovanjih pomenili glavno občinstvo, to pa vključuje vsaj šole. |
| --- | --- |

(c)

v neposredni bližini krajev, na katerih mladoletniki običajno preživljajo svoj čas in naj bi po pričakovanjih pomenili glavno občinstvo, to pa vključuje vsaj šole.

| 14. | Komercialna sporočila ne bi smela:






  (a) | izkoriščati neizkušenosti ali pomanjkanja znanja mladoletnikov; |
| --- | --- | --- |

14.

Komercialna sporočila ne bi smela:

(a)

izkoriščati neizkušenosti ali pomanjkanja znanja mladoletnikov;

| (b) | uporabljati slik mladoletnikov oziroma mladih oseb ali kampanj, ki so privlačne predvsem za mladoletnike; |
| --- | --- |

(b)

uporabljati slik mladoletnikov oziroma mladih oseb ali kampanj, ki so privlačne predvsem za mladoletnike;

| (c) | pritegovati mladoletnikov ali mladih z odražanjem kulture mladih ali povezave s tovrstno kulturo; |
| --- | --- |

(c)

pritegovati mladoletnikov ali mladih z odražanjem kulture mladih ali povezave s tovrstno kulturo;

| (d) | namigovati na to, da igranje iger na srečo označuje prehod mladostnika v odraslo dobo. |
| --- | --- |

(d)

namigovati na to, da igranje iger na srečo označuje prehod mladostnika v odraslo dobo.

V.   REGISTRACIJA IGRALCA IN RAČUN

| 15. | Države članice bi morale zagotoviti, da je osebi dovoljena udeležba v spletnih storitvah iger na srečo le, če se registrira kot igralec in ima pri ponudniku odprt račun. |
| --- | --- |

15.

Države članice bi morale zagotoviti, da je osebi dovoljena udeležba v spletnih storitvah iger na srečo le, če se registrira kot igralec in ima pri ponudniku odprt račun.

| 16. | Med postopkom registracije bi se morale zahtevati naslednje informacije, da se odpre igralni račun:






  (a) | ime; |
| --- | --- | --- |

16.

Med postopkom registracije bi se morale zahtevati naslednje informacije, da se odpre igralni račun:

(a)

ime;

| (b) | naslov; |
| --- | --- |

(b)

naslov;

| (c) | datum rojstva; |
| --- | --- |

(c)

datum rojstva;

| (d) | elektronski naslov ali številka mobilnega telefona. |
| --- | --- |

(d)

elektronski naslov ali številka mobilnega telefona.

| 17. | Predložena elektronski naslov ali številko mobilnega telefona bi moral potrditi igralec ali ju preveriti ponudnik. Omogočati bi morala neposreden in učinkovit stik med ponudnikom in igralcem. |
| --- | --- |

17.

Predložena elektronski naslov ali številko mobilnega telefona bi moral potrditi igralec ali ju preveriti ponudnik. Omogočati bi morala neposreden in učinkovit stik med ponudnikom in igralcem.

| 18. | Osebne podatke igralca bi bilo treba preveriti. Kadar neposredno elektronsko preverjanje ni mogoče ali ni vzpostavljeno, so države članice pozvane, da olajšajo dostop do nacionalnih registrov, podatkovnih baz in drugih uradnih dokumentov, na podlagi katerih bi morali ponudniki preveriti osebne podatke. |
| --- | --- |

18.

Osebne podatke igralca bi bilo treba preveriti. Kadar neposredno elektronsko preverjanje ni mogoče ali ni vzpostavljeno, so države članice pozvane, da olajšajo dostop do nacionalnih registrov, podatkovnih baz in drugih uradnih dokumentov, na podlagi katerih bi morali ponudniki preveriti osebne podatke.

| 19. | Države članice bi morale zagotoviti, da se postopek registracije za odprtje igralnega računa, tudi začasnega, prekliče, kadar ni mogoče uspešno preveriti osebnih podatkov ali starosti osebe. |
| --- | --- |

19.

Države članice bi morale zagotoviti, da se postopek registracije za odprtje igralnega računa, tudi začasnega, prekliče, kadar ni mogoče uspešno preveriti osebnih podatkov ali starosti osebe.

| 20. | Države članice so pozvane, da sprejmejo elektronske identifikacijske sisteme za postopek registracije; |
| --- | --- |

20.

Države članice so pozvane, da sprejmejo elektronske identifikacijske sisteme za postopek registracije;

| 21. | Države članice bi morale zagotoviti, da:






  (a) | registracijski postopek omogoča zaključitev preverjanja osebnih podatkov v razumnem roku in ni po nepotrebnem obremenjujoč za potrošnike ali ponudnike; |
| --- | --- | --- |

21.

Države članice bi morale zagotoviti, da:

(a)

registracijski postopek omogoča zaključitev preverjanja osebnih podatkov v razumnem roku in ni po nepotrebnem obremenjujoč za potrošnike ali ponudnike;

| (b) | registracijski sistemi omogočajo alternativne metode za preverjanje identifikacije, zlasti če potrošnik nima nacionalne identifikacijske številke te države članice, kadar se ta zahteva, ali v primeru začasne nedostopnosti podatkovnih baz. |
| --- | --- |

(b)

registracijski sistemi omogočajo alternativne metode za preverjanje identifikacije, zlasti če potrošnik nima nacionalne identifikacijske številke te države članice, kadar se ta zahteva, ali v primeru začasne nedostopnosti podatkovnih baz.

| 22. | Države članice bi morale zagotoviti, da imajo igralci:






  (a) | dostop do začasnega računa pri ponudniku, pri katerem je odprt račun, dokler preverjanje identitete ni uspešno zaključeno; |
| --- | --- | --- |

22.

Države članice bi morale zagotoviti, da imajo igralci:

(a)

dostop do začasnega računa pri ponudniku, pri katerem je odprt račun, dokler preverjanje identitete ni uspešno zaključeno;

| (b) | edinstveno identifikacijsko uporabniško ime in geslo ali drug način za nadzor dostopa pri ponudniku, pri katerem je odprt račun. |
| --- | --- |

(b)

edinstveno identifikacijsko uporabniško ime in geslo ali drug način za nadzor dostopa pri ponudniku, pri katerem je odprt račun.

| 23. | Države članice bi morale določiti predpise, s katerimi bi:






  (a) | zagotovile, da so sredstva igralcev zaščitena in se lahko izplačajo le igralcu ter so ločena od lastnih sredstev ponudnika; |
| --- | --- | --- |

23.

Države članice bi morale določiti predpise, s katerimi bi:

(a)

zagotovile, da so sredstva igralcev zaščitena in se lahko izplačajo le igralcu ter so ločena od lastnih sredstev ponudnika;

| (b) | preprečile dogovarjanje med igralci in denarna nakazila med njimi, tudi s pravili glede preklica nakazil ali izterjave sredstev iz igralnih računov ob odkritju nedovoljenega dogovarjanja ali goljufij. |
| --- | --- |

(b)

preprečile dogovarjanje med igralci in denarna nakazila med njimi, tudi s pravili glede preklica nakazil ali izterjave sredstev iz igralnih računov ob odkritju nedovoljenega dogovarjanja ali goljufij.

VI.   DEJAVNOSTI IN PODPORA IGRALCEV

| 24. | Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec v postopku registracije na spletišču ponudnika iger na srečo avtomatično določi denarne omejitve vložkov ter časovne omejitve. |
| --- | --- |

24.

Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec v postopku registracije na spletišču ponudnika iger na srečo avtomatično določi denarne omejitve vložkov ter časovne omejitve.

| 25. | Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletišču ponudnika iger na srečo vedno dostopa do:






  (a) | stanja na igralnem računu; |
| --- | --- | --- |

25.

Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletišču ponudnika iger na srečo vedno dostopa do:

(a)

stanja na igralnem računu;

| (b) | podpore za igralce v zvezi z odgovornim igranjem na srečo prek spletnih obrazcev ali osebnega stika, vključno vsaj s klepetom v živo ali po telefonu; |
| --- | --- |

(b)

podpore za igralce v zvezi z odgovornim igranjem na srečo prek spletnih obrazcev ali osebnega stika, vključno vsaj s klepetom v živo ali po telefonu;

| (c) | telefonskih številk za pomoč v stiski ter organizacij, ki zagotavljajo informacije in pomoč, kakor je navedeno v točki 4(d). |
| --- | --- |

(c)

telefonskih številk za pomoč v stiski ter organizacij, ki zagotavljajo informacije in pomoč, kakor je navedeno v točki 4(d).

| 26. | Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletni strani ponudnika redno prejema informativna opozorila o dobitkih in izgubah med igro ali stavo ter o tem, kako dolgo že igra. Igralec bi moral potrditi informativno opozorilo in imeti možnost, da preneha ali nadaljuje igro na srečo. |
| --- | --- |

26.

Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletni strani ponudnika redno prejema informativna opozorila o dobitkih in izgubah med igro ali stavo ter o tem, kako dolgo že igra. Igralec bi moral potrditi informativno opozorilo in imeti možnost, da preneha ali nadaljuje igro na srečo.

| 27. | Države članice bi morale zagotoviti, da na spletišču ponudnika iger na srečo igralec:






  (a) | ne more prenesti vložka, višjega od omejitve denarnega vložka za določeno obdobje; |
| --- | --- | --- |

27.

Države članice bi morale zagotoviti, da na spletišču ponudnika iger na srečo igralec:

(a)

ne more prenesti vložka, višjega od omejitve denarnega vložka za določeno obdobje;

| (b) | se ne more udeleževati iger na srečo, če na igralnem računu nima potrebnih sredstev za kritje iger ali stav. |
| --- | --- |

(b)

se ne more udeleževati iger na srečo, če na igralnem računu nima potrebnih sredstev za kritje iger ali stav.

| 28. | Države članice ne bi smele dovoliti, da ponudnik igralcu odobri posojilo. |
| --- | --- |

28.

Države članice ne bi smele dovoliti, da ponudnik igralcu odobri posojilo.

| 29. | Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletišču ponudnika iger na srečo:






  (a) | zmanjša omejitev vložka, kar začne veljati takoj; |
| --- | --- | --- |

29.

Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletišču ponudnika iger na srečo:

(a)

zmanjša omejitev vložka, kar začne veljati takoj;

| (b) | poveča omejitev vložka. Zahteva bi morala začeti veljati šele vsaj štiriindvajset ur po igralčevi zahtevi; |
| --- | --- |

(b)

poveča omejitev vložka. Zahteva bi morala začeti veljati šele vsaj štiriindvajset ur po igralčevi zahtevi;

| (c) | vzame odmor in se samoizključi. |
| --- | --- |

(c)

vzame odmor in se samoizključi.

| 30. | Države članice bi morale zagotoviti, da ponudnik izvaja politike in postopke, ki podpirajo interakcijo z igralci, kadar njihovo vedenje pri igranju na srečo kaže na tveganje za razvoj motenj, povezanih z igrami na srečo. |
| --- | --- |

30.

Države članice bi morale zagotoviti, da ponudnik izvaja politike in postopke, ki podpirajo interakcijo z igralci, kadar njihovo vedenje pri igranju na srečo kaže na tveganje za razvoj motenj, povezanih z igrami na srečo.

| 31. | Države članice bi morale zagotoviti, da ponudnik za določeno obdobje hrani vsaj evidenco vložkov in dobitkov igralca. Ti bi morali biti na voljo na zahtevo igralca. |
| --- | --- |

31.

Države članice bi morale zagotoviti, da ponudnik za določeno obdobje hrani vsaj evidenco vložkov in dobitkov igralca. Ti bi morali biti na voljo na zahtevo igralca.

VII.   ODMOR IN SAMOIZKLJUČITEV

| 32. | Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletišču ponudnika kadar koli aktivira odmor ali samoizključitev iz določene spletne storitve iger na srečo ali iz vseh vrst spletnih storitev iger na srečo. |
| --- | --- |

32.

Države članice bi morale zagotoviti, da lahko igralec na spletišču ponudnika kadar koli aktivira odmor ali samoizključitev iz določene spletne storitve iger na srečo ali iz vseh vrst spletnih storitev iger na srečo.

| 33. | Države članice bi morale določiti, da:






  (a) | se z odmorom igranje na srečo začasno prekine za vsaj štiriindvajset ur; |
| --- | --- | --- |

33.

Države članice bi morale določiti, da:

(a)

se z odmorom igranje na srečo začasno prekine za vsaj štiriindvajset ur;

| (b) | je samoizključitev pri ponudniku mogoča za obdobje, ki ni krajše od šestih mesecev. |
| --- | --- |

(b)

je samoizključitev pri ponudniku mogoča za obdobje, ki ni krajše od šestih mesecev.

| 34. | Države članice bi morale zagotoviti, da se v primeru samoizključitve igralni račun zapre. |
| --- | --- |

34.

Države članice bi morale zagotoviti, da se v primeru samoizključitve igralni račun zapre.

| 35. | Države članice bi morale zagotoviti, da je ponovna registracija igralca mogoča le na zahtevo igralca, v pisni ali elektronski obliki ter v vsakem primeru le po preteku obdobja samoizključitve. |
| --- | --- |

35.

Države članice bi morale zagotoviti, da je ponovna registracija igralca mogoča le na zahtevo igralca, v pisni ali elektronski obliki ter v vsakem primeru le po preteku obdobja samoizključitve.

| 36. | Države članice bi morale imeti pravila glede zahtev zainteresiranih tretjih oseb, naslovljenih na ponudnika, za izključitev igralca iz spletišča iger na srečo. |
| --- | --- |

36.

Države članice bi morale imeti pravila glede zahtev zainteresiranih tretjih oseb, naslovljenih na ponudnika, za izključitev igralca iz spletišča iger na srečo.

| 37. | Države članice so pozvane, da vzpostavijo nacionalni register samoizključenih igralcev. |
| --- | --- |

37.

Države članice so pozvane, da vzpostavijo nacionalni register samoizključenih igralcev.

| 38. | Države članice, ki vzpostavijo nacionalne registre samoizključenih igralcev, bi morale omogočiti dostop ponudnikov do njih in zagotoviti, da ponudniki redno pregledujejo te registre, s čimer bi se preprečilo, da bi samoizključeni igralci še naprej imeli dostop do iger na srečo. |
| --- | --- |

38.

Države članice, ki vzpostavijo nacionalne registre samoizključenih igralcev, bi morale omogočiti dostop ponudnikov do njih in zagotoviti, da ponudniki redno pregledujejo te registre, s čimer bi se preprečilo, da bi samoizključeni igralci še naprej imeli dostop do iger na srečo.

VIII.   KOMERCIALNA SPOROČILA

| 39. | Države članice bi morale zagotoviti, da je ponudnik, v imenu katerega je komercialno sporočilo narejeno, jasno prepoznaven. |
| --- | --- |

39.

Države članice bi morale zagotoviti, da je ponudnik, v imenu katerega je komercialno sporočilo narejeno, jasno prepoznaven.

| 40. | Kadar je to primerno, bi morale države članice zagotoviti, da komercialna sporočila o spletnih storitvah iger na srečo praktično in pregledno obveščajo o tveganju problematičnega igranja na srečo. |
| --- | --- |

40.

Kadar je to primerno, bi morale države članice zagotoviti, da komercialna sporočila o spletnih storitvah iger na srečo praktično in pregledno obveščajo o tveganju problematičnega igranja na srečo.

| 41. | Komercialna sporočila ne bi smela:






  (a) | podajati neutemeljenih trditev o možnostih za zmago ali dobiček, ki ga lahko igralci pričakujejo od iger na srečo; |
| --- | --- | --- |

41.

Komercialna sporočila ne bi smela:

(a)

podajati neutemeljenih trditev o možnostih za zmago ali dobiček, ki ga lahko igralci pričakujejo od iger na srečo;

| (b) | namigovati, da lahko spretnosti vplivajo na rezultat igre, če to ni res; |
| --- | --- |

(b)

namigovati, da lahko spretnosti vplivajo na rezultat igre, če to ni res;

| (c) | izvajati pritiska k igranju iger na srečo ali omalovaževati vzdržnosti od igranja iger na srečo s časom oziroma krajem objave ali vrsto komercialnega sporočila; |
| --- | --- |

(c)

izvajati pritiska k igranju iger na srečo ali omalovaževati vzdržnosti od igranja iger na srečo s časom oziroma krajem objave ali vrsto komercialnega sporočila;

| (d) | prikazovati iger na srečo kot družbeno privlačnih ali vsebovati podpore znanih osebnosti ali zvezdnikov, ki bi namigovala, da igre na srečo prispevajo k socialni uspešnosti; |
| --- | --- |

(d)

prikazovati iger na srečo kot družbeno privlačnih ali vsebovati podpore znanih osebnosti ali zvezdnikov, ki bi namigovala, da igre na srečo prispevajo k socialni uspešnosti;

| (e) | namigovati, da lahko igre na srečo rešijo kakršne koli socialne, poklicne ali osebne težave; |
| --- | --- |

(e)

namigovati, da lahko igre na srečo rešijo kakršne koli socialne, poklicne ali osebne težave;

| (f) | namigovati, da so lahko igre na srečo alternativa zaposlitvi, rešitev za finančne težave ali način finančne naložbe. |
| --- | --- |

(f)

namigovati, da so lahko igre na srečo alternativa zaposlitvi, rešitev za finančne težave ali način finančne naložbe.

| 42. | Države članice bi morale zagotoviti, da za igre, ki se lahko igrajo za zabavo in se uporabljajo v komercialnih sporočilih, veljajo ista pravila in tehnični pogoji kot pri ustreznih plačljivih igrah. |
| --- | --- |

42.

Države članice bi morale zagotoviti, da za igre, ki se lahko igrajo za zabavo in se uporabljajo v komercialnih sporočilih, veljajo ista pravila in tehnični pogoji kot pri ustreznih plačljivih igrah.

| 43. | Komercialna sporočila ne bi smela ciljati predvsem na ranljive udeležence, zlasti z izkoriščanjem neželenih komercialnih sporočil, naslovljenih na igralce, ki so se samoizključili iz iger na srečo ali so bili izključeni iz dostopa do spletnih storitev iger na srečo zaradi problematičnega igranja na srečo; |
| --- | --- |

43.

Komercialna sporočila ne bi smela ciljati predvsem na ranljive udeležence, zlasti z izkoriščanjem neželenih komercialnih sporočil, naslovljenih na igralce, ki so se samoizključili iz iger na srečo ali so bili izključeni iz dostopa do spletnih storitev iger na srečo zaradi problematičnega igranja na srečo;

| 44. | Države članice, ki dovolijo neželena komercialna sporočila po elektronski pošti, bi morale zagotoviti:






  (a) | da je tako komercialno sporočilo jasno in nedvoumno prepoznavno; |
| --- | --- | --- |

44.

Države članice, ki dovolijo neželena komercialna sporočila po elektronski pošti, bi morale zagotoviti:

(a)

da je tako komercialno sporočilo jasno in nedvoumno prepoznavno;

| (b) | da ponudnik spoštuje zavrnilne sezname, pri katerih se lahko registrirajo fizične osebe, ki ne želijo prejemati tovrstnih reklamnih sporočil. |
| --- | --- |

(b)

da ponudnik spoštuje zavrnilne sezname, pri katerih se lahko registrirajo fizične osebe, ki ne želijo prejemati tovrstnih reklamnih sporočil.

| 45. | Države članice bi morale zagotoviti, da komercialna sporočila upoštevajo potencialno tveganje spletnih storitev iger na srečo, ki jih promovirajo. |
| --- | --- |

45.

Države članice bi morale zagotoviti, da komercialna sporočila upoštevajo potencialno tveganje spletnih storitev iger na srečo, ki jih promovirajo.

IX.   SPONZORSTVO

| 46. | Države članice bi morale zagotoviti, da je sponzorstvo s strani ponudnikov pregledno in da je ponudnik jasno prepoznaven kot stranka, ki sponzorira. |
| --- | --- |

46.

Države članice bi morale zagotoviti, da je sponzorstvo s strani ponudnikov pregledno in da je ponudnik jasno prepoznaven kot stranka, ki sponzorira.

| 47. | Sponzorstvo ne bi smelo škodovati mladoletnikom ali nanje negativno vplivati. Države članice so pozvane, da:






  (a) | ne dovolijo sponzoriranja dogodkov, ustvarjenih ali pretežno namenjenih za mladoletnike; |
| --- | --- | --- |

47.

Sponzorstvo ne bi smelo škodovati mladoletnikom ali nanje negativno vplivati. Države članice so pozvane, da:

(a)

ne dovolijo sponzoriranja dogodkov, ustvarjenih ali pretežno namenjenih za mladoletnike;

| (b) | se promocijsko gradivo sponzorja ne uporablja pri trženju blagovnih znamk, ustvarjenih ali pretežno namenjenih za mladoletnike. |
| --- | --- |

(b)

se promocijsko gradivo sponzorja ne uporablja pri trženju blagovnih znamk, ustvarjenih ali pretežno namenjenih za mladoletnike.

| 48. | Države članice bi morale sponzorirane stranke spodbujati, da preverijo, ali je sponzoriranje dovoljeno v skladu z nacionalnim pravom države članice, v kateri naj bi veljalo sponzorstvo. |
| --- | --- |

48.

Države članice bi morale sponzorirane stranke spodbujati, da preverijo, ali je sponzoriranje dovoljeno v skladu z nacionalnim pravom države članice, v kateri naj bi veljalo sponzorstvo.

X.   IZOBRAŽEVANJE IN OZAVEŠČANJE

| 49. | Države članice so pozvane, da, kadar je primerno, skupaj z organizacijami za varstvo potrošnikov in ponudniki organizirajo ali spodbujajo redno izobraževanje in kampanje ozaveščanja za izboljšanje ozaveščenosti potrošnikov in ranljivih skupin, tudi mladoletnikov, o spletnih igrah na srečo. |
| --- | --- |

49.

Države članice so pozvane, da, kadar je primerno, skupaj z organizacijami za varstvo potrošnikov in ponudniki organizirajo ali spodbujajo redno izobraževanje in kampanje ozaveščanja za izboljšanje ozaveščenosti potrošnikov in ranljivih skupin, tudi mladoletnikov, o spletnih igrah na srečo.

| 50. | Države članice bi morale zagotoviti, da bi morali ponudniki in regulativni organi za igre na srečo svoje zaposlene, ki se ukvarjajo z dejavnostmi v zvezi z igrami na srečo, seznaniti s tveganji, povezanimi s spletnimi igrami na srečo. Zaposleni, ki so v neposrednem stiku z igralci, bi morali biti usposobljeni za razumevanje problematičnega igranja na srečo in vedeti, kako naj se nanje odzovejo. |
| --- | --- |

50.

Države članice bi morale zagotoviti, da bi morali ponudniki in regulativni organi za igre na srečo svoje zaposlene, ki se ukvarjajo z dejavnostmi v zvezi z igrami na srečo, seznaniti s tveganji, povezanimi s spletnimi igrami na srečo. Zaposleni, ki so v neposrednem stiku z igralci, bi morali biti usposobljeni za razumevanje problematičnega igranja na srečo in vedeti, kako naj se nanje odzovejo.

XI.   NADZOR

| 51. | Države članice so pozvane, naj določijo pristojne regulativne organe za igre na srečo z uporabo načel, določenih v tem priporočilu, za zagotavljanje in neodvisno spremljanje dejanske skladnosti z nacionalnimi ukrepi, sprejetimi v podporo načel iz tega priporočila. |
| --- | --- |

51.

Države članice so pozvane, naj določijo pristojne regulativne organe za igre na srečo z uporabo načel, določenih v tem priporočilu, za zagotavljanje in neodvisno spremljanje dejanske skladnosti z nacionalnimi ukrepi, sprejetimi v podporo načel iz tega priporočila.

XII.   POROČANJE

| 52. | Države članice so pozvane, da Komisijo do 19. januarja 2016 obvestijo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, da bi Komisija lahko ocenila izvajanje tega priporočila. |
| --- | --- |

52.

Države članice so pozvane, da Komisijo do 19. januarja 2016 obvestijo o vseh ukrepih, sprejetih v skladu s tem priporočilom, da bi Komisija lahko ocenila izvajanje tega priporočila.

| 53. | Države članice so pozvane, naj v statistične namene zberejo zanesljive letne podatke o:






  (a) | veljavnih zaščitnih ukrepih, zlasti o številu (odprtih in zaprtih) igralnih računov, številu samoizključenih igralcev, igralcih, ki imajo motnje, povezane z igrami na srečo, in pritožbah igralcev; |
| --- | --- | --- |

53.

Države članice so pozvane, naj v statistične namene zberejo zanesljive letne podatke o:

(a)

veljavnih zaščitnih ukrepih, zlasti o številu (odprtih in zaprtih) igralnih računov, številu samoizključenih igralcev, igralcih, ki imajo motnje, povezane z igrami na srečo, in pritožbah igralcev;

| (b) | komercialnih sporočilih po kategoriji in vrsti kršitve načel; |
| --- | --- |

(b)

komercialnih sporočilih po kategoriji in vrsti kršitve načel;

Države članice so pozvane, da sporočijo te informacije Komisiji, prvič do 19. julija 2016.

| 54. | Komisija bi morala oceniti izvajanje priporočila do 19. januarja 2017. |
| --- | --- |

54.

Komisija bi morala oceniti izvajanje priporočila do 19. januarja 2017.

V Bruslju, 14. julija 2014

Za Komisijo

Michel BARNIER

Podpredsednik

---

(1)  COM(2011) 128 final.

1

(2)  COM(2012) 596 final.

2

(3)  P7_TA(2013)0348.

3

(4)  2012/2322(INI).

4

(5)  Zadevi C-186/11 in C-209/11 Stanleybet International, C-316/07 Stoss & Others ter navedena sodna praksa.

5

(6)  Zadeva C-347/09 Dickinger in Omer ter navedena sodna praksa.

6

(7)  Serija dokumentov politike ALICE-RAP: „Igre na srečo: dve plati iste medalje – razvedrilna dejavnost in problem javnega zdravja“ („Gambling: two sides of the same coin – recreational activity and public health problem“). ALICE-RAP je raziskovalni projekt, financiran v okviru sedmega okvirnega programa za raziskovanje in razvoj (www.alicerap.eu).

7

(8)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

8

(9)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29).

9

(10)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

10

(11)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

11

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 19.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 214/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 214/47

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 131 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo motornih vozil glede na napredni sistem za zaviranje v sili (AEBS)

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 1 k spremembam 01 – začetek veljavnosti: 13. februar 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

Uvod (informativni)

| 1. | Področje uporabe in namen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preskusni postopek |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprememba tipa vozila in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| 1 | Sporočilo |
| --- | --- |

1

| 2 | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2

| 3 | Zahteve za preskus opozorila in aktiviranja – vrednosti za sprejetje/zavrnitev |
| --- | --- |

3

| 4 | Posebne zahteve, ki se uporabljajo za varnostne vidike kompleksnih sistemov za elektronsko krmiljenje vozila |
| --- | --- |

4

Uvod (informativni)

Namen tega pravilnika je določiti enotne določbe za napredne sisteme za zaviranje v sili (AEBS), ki so vgrajeni v motorna vozila kategorij M2, M3, N2 in N3
   (1) ter se uporabljajo predvsem na avtocestah.

Čeprav je vgradnja naprednega sistema za zaviranje v sili v navedene kategorije vozil na splošno koristna, obstajajo podskupine, pri katerih je korist precej negotova, ker se uporabljajo predvsem v neavtocestnih razmerah (npr. avtobusi s stoječimi potniki, to so razredi I, II in A (1)). Ne glede na korist obstajajo tudi druge podskupine, pri katerih bi bila namestitev sistema AEBS tehnično zahtevna (npr. položaj tipala na vozilih kategorije G in vozilih za posebne namene itd.).

Poleg tega sistemi, namenjeni za vozila, ki niso opremljena s pnevmatskim vzmetenjem zadnje osi, zahtevajo vgradnjo napredne senzorske tehnologije za upoštevanje sprememb kota nagiba vozila. Pogodbenice, ki želijo uporabiti ta pravilnik za takšna vozila, bi morale za to omogočiti dovolj časa.

Sistem samodejno zazna možnost čelnega trka, opozori voznika in sproži zavorni sistem vozila, da se zmanjša njegova hitrost in se s tem prepreči trk ali se zmanjša resnost trka, če se voznik ne odzove na opozorilo.

Sistem deluje samo v voznih razmerah, v katerih bo zaviranje preprečilo nesrečo ali zmanjšalo njeno resnost, in ne sproža ukrepov v normalnih voznih razmerah.

Varno delovanje vozila v primeru okvare v sistemu ni ogroženo.

Sistem sproži najmanj eno zvočno ali haptično opozorilo, ki lahko vključuje tudi izrazito zmanjšanje hitrosti, da je nepozoren voznik opozorjen na kritične razmere.

Med vsakim ukrepom, ki ga sproži sistem (fazi opozorila in zaviranja v sili), lahko voznik kadar koli z zavestnim dejanjem, npr. z usmerjanjem vozila ali samodejno prestavitvijo v nižjo prestavo (kick-down), prevzame nadzor in razveljavi delovanje sistema.

Pravilnik ne more zajeti vseh prometnih razmer in značilnosti infrastrukture v postopek homologacije. Dejanske razmere in značilnosti v praksi ne bi smele privesti do nepravilnih opozoril ali neustreznega zaviranja v takem obsegu, da bi se voznik zaradi tega odločil za izklop sistema.

1.   PODROČJE UPORABE IN NAMEN

Ta pravilnik se uporablja za homologacijo vozil kategorij, M2, N2, M3 in N3
   (1) glede na vgrajeni sistem za preprečevanje trka ali zmanjševanje resnosti trka v zadnji del vozila na voznem pasu.

2.   OPREDELITEV POJMOV

2.1   „Napredni sistem za zaviranje v sili (AEBS)“ pomeni sistem, ki lahko samodejno zazna možnost čelnega trka in aktivira zavorni sistem vozila za zmanjšanje hitrosti vozila z namenom preprečitve ali ublažitve trka.

2.2   „Tip vozila glede na napredni sistem za zaviranje v sili“ pomeni kategorijo vozil, ki se ne razlikujejo v bistvenih vidikih, kot so:

| (a) | trgovsko ime ali blagovna znamka proizvajalca; |
| --- | --- |

(a)

trgovsko ime ali blagovna znamka proizvajalca;

| (b) | značilnosti vozila, ki bistveno vplivajo na delovanje naprednega sistema za zaviranje v sili; |
| --- | --- |

(b)

značilnosti vozila, ki bistveno vplivajo na delovanje naprednega sistema za zaviranje v sili;

| (c) | tip in zasnova naprednega sistema za zaviranje v sili. |
| --- | --- |

(c)

tip in zasnova naprednega sistema za zaviranje v sili.

2.3   „Predmetno vozilo“ pomeni preskušano vozilo.

2.4   „Cilj“ pomeni osebni avtomobil kategorije M1 AA limuzina (1), ki se proizvaja v velikih serijah, ali pri mehkem cilju predmet, ki predstavlja tako vozilo v smislu njegovih značilnosti zaznavanja, ki se uporabljajo za senzorski sistem preskušanega sistema AEBS.

2.5   „Premični cilj“ pomeni cilj, ki potuje z enakomerno hitrostjo v isti smeri in po sredini istega voznega pasu kot predmetno vozilo.

2.6   „Mirujoči cilj“ pomeni cilj v mirovanju, ki je obrnjen v isto smer in je na sredini istega preskusnega voznega pasu kot predmetno vozilo.

2.7   „Mehki cilj“ pomeni cilj, ki bo ob trku najmanj poškodovan in bo najmanj poškodoval predmetno vozilo.

2.8   „Faza opozorila pred trkom“ pomeni fazo neposredno pred fazo zaviranja v sili, med katero sistem AEBS opozori voznika na možnost čelnega trka.

2.9   „Faza zaviranja v sili“ pomeni fazo, ki se začne, ko sistem AEBS pošlje zahtevo delovnemu zavornemu sistemu vozila za pojemek najmanj 4 m/s2.

2.10   „Skupni prostor“ pomeni območje, kjer sta lahko prikazani dve informacijski funkciji ali več (npr. simbol), vendar ne hkrati.

2.11   „Samopreverjanje“ pomeni integrirano funkcijo, ki polzvezno preverja pravilno delovanje sistema vsaj medtem, ko je sistem aktiven.

2.12   „Čas do trka“ (time to collision – TTC) pomeni čas, ki se izračuna z deljenjem razdalje med predmetnim vozilom in ciljem z relativno hitrostjo predmetnega vozila in cilja v nekem trenutku.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

3.1   Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na napredni sistem za zaviranje v sili vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

3.2   Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti:

| 3.2.1 | opis tipa vozila glede na elemente, navedene v odstavku 2.2, skupaj s svežnjem dokumentacije, ki omogoča dostop do osnovne zasnove sistema AEBS in do načinov, na katere je povezan z drugimi sistemi vozila ali na katere neposredno nadzoruje izhodne spremenljivke. Navedejo se številke in/ali simboli, ki označujejo tip vozila. |
| --- | --- |

3.2.1

opis tipa vozila glede na elemente, navedene v odstavku 2.2, skupaj s svežnjem dokumentacije, ki omogoča dostop do osnovne zasnove sistema AEBS in do načinov, na katere je povezan z drugimi sistemi vozila ali na katere neposredno nadzoruje izhodne spremenljivke. Navedejo se številke in/ali simboli, ki označujejo tip vozila.

3.3   Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži vozilo, ki predstavlja tip vozila, ki je v postopku homologacije.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5, se homologacija za ta tip vozila podeli.

4.2   Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije; prvi dve števki (trenutno 01 za spremembe 01) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom sistema AEBS, ali drugemu tipu vozila.

4.3   O podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom je treba obvestiti pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, in sicer z obrazcem, ki je skladen z vzorcem iz Priloge 1, in dokumentacijo, ki jo je predložil vlagatelj, pri čemer sta ta obrazec in dokumentacija v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zložena na ta format in v ustreznem merilu ali elektronski obliki.

4.4   Na vsako vozilo, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem obrazcu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki ustreza vzorcu iz Priloge 2 in jo sestavljajo:

| 4.4.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.4.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.4.2 | številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

4.5   Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se številke pravilnikov in homologacij ter dodatni simboli uvrstijo v navpične stolpce desno od simbola iz odstavka 4.4.1.

4.6   Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna.

4.7   Homologacijska oznaka je nameščena blizu tablice s podatki o vozilu ali na njej.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1   Splošno

5.1.1   Vsa vozila, opremljena s sistemom AEBS, ki je v skladu z opredelitvijo iz odstavka 2.1, izpolnjujejo zahteve glede delovanja iz odstavkov od 5.1 do 5.6.2 tega pravilnika in so opremljena s protiblokirno zavorno funkcijo v skladu z zahtevami glede učinka iz Priloge 13 k Pravilniku št. 13.

5.1.2   Magnetna ali električna polja ne smejo negativno vplivati na delovanje sistema AEBS. To se dokaže s skladnostjo s spremembami 03 Pravilnika št. 10.

5.1.3   Skladnost z varnostnimi vidiki kompleksnega sistema za elektronsko krmiljenje se prikaže z izpolnjevanjem zahtev iz Priloge 4.

5.2   Zahteve glede delovanja

5.2.1   Sistem zagotovi vozniku ustrezna opozorila, in sicer:

| 5.2.1.1 | opozorilo pred trkom, če je sistem AEBS zaznal možnost trka z avtomobilom kategorije M, N ali O, ki vozi pred njim po istem voznem pasu z manjšo hitrostjo, ki je zmanjšalo hitrost in se ustavilo ali je mirujoče in ni bilo zaznano kot v gibanju. Opozorilo mora biti v skladu z določbami odstavka 5.5.1; |
| --- | --- |

5.2.1.1

opozorilo pred trkom, če je sistem AEBS zaznal možnost trka z avtomobilom kategorije M, N ali O, ki vozi pred njim po istem voznem pasu z manjšo hitrostjo, ki je zmanjšalo hitrost in se ustavilo ali je mirujoče in ni bilo zaznano kot v gibanju. Opozorilo mora biti v skladu z določbami odstavka 5.5.1;

| 5.2.1.2 | opozorilo o okvari pri okvari sistema AEBS, ki preprečuje izpolnjevanje zahtev iz tega pravilnika. Opozorilo mora biti v skladu z določbami odstavka 5.5.4.






  5.2.1.2.1 | Med posameznimi samopreverjanji sistema AEBS ne sme biti znatnih premorov, pri okvari, ki se zazna električno, pa ne sme biti znatne zamude pri prikazu opozorilnega signala. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2

opozorilo o okvari pri okvari sistema AEBS, ki preprečuje izpolnjevanje zahtev iz tega pravilnika. Opozorilo mora biti v skladu z določbami odstavka 5.5.4.

5.2.1.2.1

Med posameznimi samopreverjanji sistema AEBS ne sme biti znatnih premorov, pri okvari, ki se zazna električno, pa ne sme biti znatne zamude pri prikazu opozorilnega signala.

| 5.2.1.3 | Če je vozilo opremljeno z napravo za ročno deaktiviranje sistema AEBS, se pri deaktiviranju sistema sproži opozorilo o deaktiviranju. To opozorilo mora biti v skladu z določbami odstavka 5.4.2. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Če je vozilo opremljeno z napravo za ročno deaktiviranje sistema AEBS, se pri deaktiviranju sistema sproži opozorilo o deaktiviranju. To opozorilo mora biti v skladu z določbami odstavka 5.4.2.

5.2.2   Ob upoštevanju določb odstavkov od 5.3.1 do 5.3.3 opozorilom iz odstavka 5.2.1.1 sledi faza zaviranja v sili, katere cilj je znatno zmanjšati hitrost predmetnega vozila. To se preskusi v skladu z odstavkoma 6.4 in 6.5 tega pravilnika.

5.2.3   Sistem mora biti aktiven vsaj pri hitrosti vozila od 15 km/h do največje konstrukcijsko določene hitrosti vozila in pri vseh obremenitvah vozila, razen če se ne deaktivira ročno v skladu z odstavkom 5.4.

5.2.4   Sistem mora biti zasnovan tako, da se čim bolj zmanjša ustvarjanje signalov za opozorilo pred trkom in prepreči avtonomno zaviranje v okoliščinah, ko voznik ne bi prepoznal skorajšnjega čelnega trka. To se preskusi v skladu z odstavkom 6.8 tega pravilnika.

5.3   Prekinitev, ki jo izvede voznik

5.3.1   Sistem AEBS lahko vozniku omogoča, da prekine fazo opozorila pred trkom. Če pa se zavorni sistem vozila uporablja za haptično opozorilo, sistem vozniku omogoča, da prekine opozorilno zaviranje.

5.3.2   Sistem AEBS vozniku omogoča, da prekine fazo zaviranja v sili.

5.3.3   V obeh zgoraj navedenih primerih se lahko ta prekinitev izvede s pozitivnim ukrepom (na primer s prestavitvijo v nižjo prestavo, uporabo krmilnega elementa smernika), s čimer se pokaže, da se voznik zaveda nevarnosti. Proizvajalec vozila ob homologaciji tehnični službi predloži seznam takih pozitivnih ukrepov, ki se priloži poročilu o preskusu.

5.4   Če je vozilo opremljeno z napravo za deaktiviranje funkcije AEBS, se uporabljajo naslednji pogoji, če je to primerno:

| 5.4.1 | funkcija AEBS se samodejno ponovno vzpostavi na začetku vsakega novega cikla vžiga; |
| --- | --- |

5.4.1

funkcija AEBS se samodejno ponovno vzpostavi na začetku vsakega novega cikla vžiga;

| 5.4.2 | neprekinjen optični opozorilni signal voznika obvešča, da je bila funkcija AEBS deaktivirana. V ta namen se lahko uporabi rumeni opozorilni signal, določen v odstavku 5.5.4. |
| --- | --- |

5.4.2

neprekinjen optični opozorilni signal voznika obvešča, da je bila funkcija AEBS deaktivirana. V ta namen se lahko uporabi rumeni opozorilni signal, določen v odstavku 5.5.4.

5.5   Opozorilni znak

5.5.1   Opozorilo pred trkom iz odstavka 5.2.1.1 se vklopi najmanj na dva načina, ki se izbereta med zvočnim, haptičnim ali optičnim.

Opozorilni signali morajo biti časovno razporejeni tako, da vozniku omogočajo, da se odzove na nevarnost trka in prevzame nadzor nad položajem, obenem pa je treba preprečiti motenje voznika s prezgodnjimi ali prepogostimi opozorili. To se preskusi v skladu z določbami odstavkov 6.4.2 in 6.5.2 tega pravilnika.

5.5.2   Proizvajalec vozila ob homologaciji predloži opis opozorila in zaporedja, v katerem voznik zazna opozorilni signal pred trkom, ki se navede v poročilu o preskusu.

5.5.3   Če se uporabijo optična sredstva kot sestavni del opozorila pred trkom, je optični signal lahko utripajoči opozorilni signal za okvaro iz odstavka 5.5.4.

5.5.4   Opozorilo o okvari iz odstavka 5.2.1.2 je neprekinjen rumen optični opozorilni signal.

5.5.5   Vsak optični opozorilni signal sistema AEBS se mora aktivirati, ko je stikalo za vžig (zagon) v položaju „vklopljeno“ (deluje) ali v položaju med „vklopljeno“ (deluje) in „zagon“, ki ga proizvajalec določi kot položaj preverjanja (zagon sistema (vklop)). Ta zahteva se ne uporablja za opozorilne signale, ki se prikažejo v skupnem prostoru.

5.5.6   Optični opozorilni signali morajo biti vidni tudi podnevi, voznik pa mora imeti možnost, da s svojega sedeža zlahka preveri pravilno delovanje signalov.

5.5.7   Če se vozniku prikaže optični opozorilni signal, ki kaže, da sistem AEBS trenutno ni na voljo, na primer zaradi slabih vremenskih razmer, mora biti ta signal neprekinjen in rumen. V ta namen se lahko uporabi opozorilni signal za okvaro iz odstavka 5.5.4.

5.6   Določbe za redni tehnični pregled

5.6.1   Na rednem tehničnem pregledu mora biti možno preveriti pravilno stanje delovanja sistema AEBS z opazovanjem stanja opozorilnega signala za okvaro po „vklopu“ in vsakem preskusu indikatorja.

Če je opozorilni signal za okvaro v skupnem prostoru, je treba pred preverjanjem stanja opozorilnega signala za okvaro preveriti delovanje skupnega prostora.

5.6.2   Ob homologaciji je treba zaupno opisati načine za zaščito pred preprostim nepooblaščenim spreminjanjem delovanja opozorilnega signala za okvaro, ki jih določi proizvajalec.

Ta zahteva glede zaščite pa je izpolnjena tudi, kadar je na voljo sekundarni način preverjanja pravilnega stanja delovanja sistema AEBS.

6.   PRESKUSNI POSTOPEK

6.1   Preskusni pogoji

6.1.1   Preskus se izvede na ravni in suhi betonski ali asfaltni površini, ki omogoča dobro oprijemljivost.

6.1.2   Temperatura okolja je od 0 °C do 45 °C.

6.1.3   Horizontalna vidljivost mora omogočati opazovanje cilja med celotnim preskusom.

6.1.4   Preskusi se izvedejo, ko ni vetra, ki bi lahko vplival na rezultate.

6.2   Stanje vozila

6.2.1   Preskusna masa

Vozilo se preskusi pri obremenitvi, ki jo skupaj določita proizvajalec in tehnična služba. Po začetku izvajanja preskusnega postopka spremembe niso več mogoče.

6.3   Preskusni cilji

6.3.1   Kot cilj za preskuse se uporabi običajen osebni avtomobil kategorije M1 AA limuzina, ki se proizvaja v velikih serijah, ali alternativni „mehki cilj“, ki predstavlja takšno vozilo v smislu njegovih identifikacijskih značilnosti, ki se uporabljajo za senzorski sistem preskušanega sistema AEBS (3).

6.3.2   Podrobnosti, ki omogočajo točno opredelitev in reproduciranje ciljev, se evidentirajo v dokumentaciji o homologaciji vozila.

6.4   Preskus opozorila in aktiviranja z mirujočim ciljem

6.4.1   Predmetno vozilo se približuje mirujočemu cilju v ravni črti najmanj dve sekundi pred funkcionalnim delom preskusa, pri čemer sme biti predmetno vozilo največ 0,5 m oddaljeno od središčnice cilja.

Funkcionalni del preskusa se začne, ko predmetno vozilo potuje s hitrostjo 80 ± 2 km/h in je od cilja oddaljeno najmanj 120 m.

Od začetka funkcionalnega dela do točke trka voznik ne sme prilagoditi krmiljenja predmetnega vozila, razen manjših prilagoditev krmilnega mehanizma, da se prepreči zanašanje vozila.

6.4.2   Časovna razporeditev opozorilnih signalov pred trkom iz odstavka 5.5.1 mora biti v skladu z naslednjimi zahtevami:

| 6.4.2.1 | najmanj eno opozorilo se zagotovi najpozneje v skladu z določili iz stolpca B preglednice I v Prilogi 3;
  pri vozilih iz vrstice 1 preglednice I v Prilogi 3 je opozorilo haptično ali zvočno;
  pri vozilih iz vrstice 2 preglednice I v Prilogi 3 je opozorilo haptično, zvočno ali optično; |
| --- | --- |

6.4.2.1

najmanj eno opozorilo se zagotovi najpozneje v skladu z določili iz stolpca B preglednice I v Prilogi 3;

pri vozilih iz vrstice 1 preglednice I v Prilogi 3 je opozorilo haptično ali zvočno;

pri vozilih iz vrstice 2 preglednice I v Prilogi 3 je opozorilo haptično, zvočno ali optično;

| 6.4.2.2 | najmanj dve opozorili se zagotovita najpozneje v skladu z določili iz stolpca C preglednice I v Prilogi 3; |
| --- | --- |

6.4.2.2

najmanj dve opozorili se zagotovita najpozneje v skladu z določili iz stolpca C preglednice I v Prilogi 3;

| 6.4.2.3 | zmanjšanje hitrosti med fazo opozorila ne sme preseči 15 km/h ali 30 % skupnega zmanjšanja hitrosti predmetnega vozila, kar je več. |
| --- | --- |

6.4.2.3

zmanjšanje hitrosti med fazo opozorila ne sme preseči 15 km/h ali 30 % skupnega zmanjšanja hitrosti predmetnega vozila, kar je več.

6.4.3   Fazi opozorila pred trkom sledi faza zaviranja v sili.

6.4.4   Skupno zmanjšanje hitrosti predmetnega vozila ob trku z mirujočim ciljem ne sme biti manjše od vrednosti iz stolpca D preglednice I v Prilogi 3.

6.4.5   Faza zaviranja v sili se začne šele, ko znaša vrednost TTC največ 3,0 sekunde.

Skladnost se preveri z dejanskim merjenjem med preskusom ali z dokumentacijo, ki jo zagotovi proizvajalec vozila, v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem vozila.

6.5   Preskus opozorila in aktiviranja s premičnim ciljem

6.5.1   Predmetno vozilo in premični cilj potujeta po premici v isti smeri najmanj dve sekundi pred funkcionalnim delom preskusa, pri čemer sme biti predmetno vozilo največ 0,5 m oddaljeno od središčnice cilja.

Funkcionalni del preskusa se začne, ko predmetno vozilo potuje s hitrostjo 80 ± 2 km/h, premični cilj pa s hitrostjo, navedeno v stolpcu H preglednice I v Prilogi 3, pri čemer sta predmetno vozilo in premični cilj oddaljena najmanj 120 m.

Od začetka funkcionalnega dela preskusa do trenutka, ko predmetno vozilo doseže enako hitrost kot cilj, voznik ne sme prilagoditi krmiljenja predmetnega vozila, razen manjših prilagoditev krmilnega mehanizma, da se prepreči zanašanje vozila.

6.5.2   Časovna razporeditev opozorilnih signalov pred trkom iz odstavka 5.5.1 mora biti v skladu z naslednjimi zahtevami:

| 6.5.2.1 | najmanj eno haptično ali zvočno opozorilo se zagotovi najpozneje v skladu z določbami iz stolpca E preglednice I v Prilogi 3; |
| --- | --- |

6.5.2.1

najmanj eno haptično ali zvočno opozorilo se zagotovi najpozneje v skladu z določbami iz stolpca E preglednice I v Prilogi 3;

| 6.5.2.2 | najmanj dve opozorili se zagotovita najpozneje v skladu z določbami iz stolpca F preglednice I v Prilogi 3; |
| --- | --- |

6.5.2.2

najmanj dve opozorili se zagotovita najpozneje v skladu z določbami iz stolpca F preglednice I v Prilogi 3;

| 6.5.2.3 | zmanjšanje hitrosti med fazo opozorila ne sme preseči 15 km/h ali 30 % skupnega zmanjšanja hitrosti predmetnega vozila, kar je več. |
| --- | --- |

6.5.2.3

zmanjšanje hitrosti med fazo opozorila ne sme preseči 15 km/h ali 30 % skupnega zmanjšanja hitrosti predmetnega vozila, kar je več.

6.5.3   Faza zaviranja v sili privede do tega, da predmetno vozilo ne trči v premični cilj.

6.5.4   Faza zaviranja v sili se začne šele, ko znaša vrednost TTC največ 3,0 sekunde.

Skladnost se preveri z dejanskim merjenjem med preskusom ali dokumentacijo, ki jo zagotovi proizvajalec vozila, v skladu z dogovorom med tehnično službo in proizvajalcem vozila.

6.6   Preskus zaznavanja okvare

6.6.1   Simulira se električna okvara, na primer s prekinitvijo napajanja katerega koli sestavnega dela sistema AEBS ali prekinitvijo električne povezave med sestavnimi deli sistema AEBS. Pri simulaciji okvare sistema AEBS se ne smejo prekiniti električne povezave za opozorilni signal vozniku iz odstavka 5.5.4 ali za neobvezno upravljalno napravo za ročno deaktiviranje sistema AEBS iz odstavka 5.4.

6.6.2   Opozorilni signal o okvari iz odstavka 5.5.4 se mora vklopiti in ostati vklopljen največ deset sekund zatem, ko vozilo potuje s hitrostjo več kot 15 km/h, ter se ponovno vklopiti takoj po naslednjem ciklu stikalo za vžig „izklopljeno“ stikalo za vžig „vklopljeno“ pri mirujočem vozilu, vse dokler se simulirana okvara ne odpravi.

6.7   Preskus deaktiviranja

6.7.1   Pri vozilih, opremljenih z napravo za deaktiviranje sistema AEBS, se vklopi stikalo za vžig (zagon) in deaktivira sistem AEBS. Sproži se opozorilni signal iz odstavka 5.4.2. Stikalo za vžig (zagon) se izklopi. Ponovno se vklopi stikalo za vžig (zagon) in preveri, ali se ponovno ne vklopi prej sproženi opozorilni signal, s čimer se pokaže, da je bil sistem AEBS ponovno vzpostavljen v skladu z odstavkom 5.4.1. Če se sistem vžiga aktivira s „ključem“, mora biti zgornja zahteva izpolnjena brez odstranitve ključa.

6.8   Preskus nepravilnega odziva

6.8.1   Dve mirujoči vozili kategorije M1 AA limuzina se namestita tako:

| (a) | da sta obrnjeni v isto smer vožnje kot predmetno vozilo; |
| --- | --- |

(a)

da sta obrnjeni v isto smer vožnje kot predmetno vozilo;

| (b) | med seboj oddaljeni 4,5 m (4); |
| --- | --- |

(b)

med seboj oddaljeni 4,5 m (4);

| (c) | zadnja dela vozil pa sta med seboj poravnana. |
| --- | --- |

(c)

zadnja dela vozil pa sta med seboj poravnana.

6.8.2   Predmetno vozilo mora prepotovati razdaljo najmanj 60 m pri stalni hitrosti 50 ± 2 km/h in peljati po sredini mimo obeh mirujočih vozil.

Med preskusom se ne sme prilagoditi krmiljenje predmetnega vozila, razen manjših prilagoditev krmilnega mehanizma, da se prepreči zanašanje vozila.

6.8.3   Sistem AEBS ne sme zagotoviti opozorila pred trkom in sprožiti faze zaviranja v sili.

7.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

7.1   Vsaka sprememba tipa vozila, kot je opredeljen v odstavku 2.2, se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za zadevni tip vozila.Homologacijski organ lahko potem:

7.1.1   presodi, da spremembe ne vplivajo negativno na pogoje za podelitev homologacije, in odobri razširitev homologacije ali

7.1.2   presodi, da spremembe vplivajo na pogoje za podelitev homologacije, in zahteva dodatne preskuse ali preverjanja, preden odobri razširitev homologacije.

7.2   Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembe, se po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

7.3   Homologacijski organ obvesti druge pogodbenice o razširitvi z obrazcem za sporočanje iz Priloge 1 k temu pravilniku. Vsaki razširitvi dodeli serijsko številko, ki se imenuje številka razširitve.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

8.1   Postopki v zvezi s skladnostjo proizvodnje so v skladu s splošnimi določbami iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) in izpolnjujejo naslednje zahteve:

8.2   Vozilo, homologirano na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 in je tako v skladu s homologiranim tipom.

8.3   Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri skladnost metod nadzora, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

9.1   Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.

9.2   Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje obrazec za sporočanje, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, ta pa obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem za sporočanje, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

12.   PREHODNE DOLOČBE

12.1   Od uradnega začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja spremembe 01 tega pravilnika, ne zavrne podelitve homologacije v skladu s spremembami 01 tega pravilnika.

12.2   Od začetka veljavnosti sprememb 01 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, nadaljujejo s podeljevanjem homologacij in razširitev homologacij v skladu s spremembami 00 tega pravilnika.

V skladu s členom 12 Sporazuma iz leta 1958 se lahko spremembe 00 uporabljajo kot alternativa spremembam 01. Pogodbenice sporočijo Generalnemu sekretariatu, katero možnost uporabljajo. V odsotnosti sporočila pogodbenic Generalnemu sekretarju Združenih narodov se šteje, da pogodbenice uporabljajo spremembe 01.

12.3   Od začetka veljavnosti sprememb 01 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve nacionalne ali regionalne homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 01 tega pravilnika.

12.4   Do 1. novembra 2016 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve nacionalne ali regionalne homologacije tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 00 tega pravilnika.

12.5   Od 1. novembra 2016 pogodbenice, ki uporabljajo spremembe 01 tega pravilnika, niso dolžne sprejeti tipa vozila, homologiranega v skladu s spremembami 00 tega pravilnika.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2.

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3)  Identifikacijske značilnosti mehkega cilja skupaj določita tehnična služba in proizvajalec vozila ter morajo ustrezati osebnemu avtomobilu kategorije M1 AA limuzina.

(4)  Referenčna točka vsakega mirujočega vozila za določitev razdalje med njima se določi v skladu z ISO 612-1978.

---

PRILOGA 1

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

(glej odstavke 4.4 do 4.4.2 tega pravilnika)

Image

a = vsaj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran v Belgiji (E 6) glede na Napredne sisteme za zaviranje v sili (AEBS) v skladu s Pravilnikom št. 131. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz sprememb 01 Pravilnika št. 131.

---

PRILOGA 3

ZAHTEVE ZA PRESKUS OPOZORILA IN AKTIVIRANJA – VREDNOSTI ZA SPREJETJE/ZAVRNITEV

| A | B | C | D | E | F | G | H | Vrstica |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Mirujoči cilj | Premični cilj | |
| Časovna razporeditev opozorilnih signalov | Zmanjšanje hitrosti
  (sklic v odstavku 6.4.4) | Časovna razporeditev opozorilnih signalov | Zmanjšanje hitrosti
  (sklic v odstavku 6.5.3) | Hitrost cilja
  (sklic v odstavku 6.5.1) |
| Najmanj 1
  (sklic v odstavku 6.4.2.1) | Najmanj 2
  (sklic v odstavku 6.4.2.2) | Najmanj 1
  (sklic v odstavku 6.5.2.1) | Najmanj 2
  (sklic v odstavku 6.5.2.2) |
| M3
   (1), N2 > 8 t
  in
  N3 | Najpozneje 1,4 s pred začetkom faze zaviranja v sili | Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili | Najmanj 20 km/h | Najpozneje 1,4 s pred začetkom faze zaviranja v sili | Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili | Ni učinka | 12 ± 2 km/h | 1 |
| N2 ≤ 8 t (2), (4)

  in
  M2
   (2), (4) | Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili | Pred začetkom faze zaviranja v sili (3) | Najmanj 10 km/h | Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili | Pred začetkom faze zaviranja v sili (3) | Ni učinka | 67 ± 2 km/h (5) | 2 |

A

B

C

D

E

F

G

H

Vrstica

Mirujoči cilj

Premični cilj

Časovna razporeditev opozorilnih signalov

Zmanjšanje hitrosti

(sklic v odstavku 6.4.4)

Časovna razporeditev opozorilnih signalov

Zmanjšanje hitrosti

(sklic v odstavku 6.5.3)

Hitrost cilja

(sklic v odstavku 6.5.1)

Najmanj 1

(sklic v odstavku 6.4.2.1)

Najmanj 2

(sklic v odstavku 6.4.2.2)

Najmanj 1

(sklic v odstavku 6.5.2.1)

Najmanj 2

(sklic v odstavku 6.5.2.2)

M3
   (1), N2 > 8 t

in

N3

Najpozneje 1,4 s pred začetkom faze zaviranja v sili

Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili

Najmanj 20 km/h

Najpozneje 1,4 s pred začetkom faze zaviranja v sili

Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili

Ni učinka

12 ± 2 km/h

1

N2 ≤ 8 t (2), (4)

in

M2
   (2), (4)

Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili

Pred začetkom faze zaviranja v sili (3)

Najmanj 10 km/h

Najpozneje 0,8 s pred začetkom faze zaviranja v sili

Pred začetkom faze zaviranja v sili (3)

Ni učinka

67 ± 2 km/h (5)

2

---

(1)  Za vozila kategorije M3 s hidravličnim zavornim sistemom veljajo zahteve iz vrstice 2.

(2)  Za vozila s pnevmatskimi zavornimi sistemi veljajo zahteve iz vrstice 1.

(3)  Vrednosti določi proizvajalec vozila ob homologaciji (odstavek 15 Priloge 1).

(4)  Proizvajalci vozil, za katera velja vrstica 2, lahko izberejo pridobitev homologacije na podlagi vrednosti iz vrstice 1; v tem primeru se dokaže skladnost z vsemi vrednostmi iz vrstice 1.

(5)  Vrednosti ciljne hitrosti iz celice H2 se pregledajo do 1. novembra 2021.

---

PRILOGA 4

POSEBNE ZAHTEVE, KI SE UPORABLJAJO ZA VARNOSTNE VIDIKE KOMPLEKSNIH SISTEMOV ZA ELEKTRONSKO KRMILJENJE VOZILA

1.   SPLOŠNO

Ta priloga določa posebne zahteve za dokumentacijo, strategijo ob napaki in preverjanje glede varnostnih vidikov kompleksnih sistemov za elektronsko krmiljenje vozila (opredelitev 2.3 v nadaljevanju), kar zadeva ta pravilnik.

Poleg tega lahko posebni odstavki tega pravilnika vsebujejo sklicevanja na to prilogo, kar zadeva funkcije, povezane z varnostjo, ki jih nadzorujejo elektronski sistemi.

Ta priloga ne določa meril glede delovanja "sistema", vključuje pa metodologijo, ki se uporablja za postopek zasnove, in informacije, ki jih je treba predložiti tehnični službi za namene homologacije.

Te informacije morajo dokazovati, da so pri "sistemu" v normalnih pogojih in v stanjih z napako izpolnjene vse ustrezne zahteve glede delovanja, določene drugje v tem pravilniku.

2.   OPREDELITEV POJMOV

Za namene te priloge:

| 2.1 | "varnostni koncept" pomeni opis ukrepov, vgrajenih v sistem, na primer v elektronskih enotah, za zagotovitev celovitosti sistema in varnega delovanja tudi v primeru električne okvare.
  Možnost vrnitve v delno delovanje ali celo v rezervni sistem za ključne funkcije vozila je lahko del varnostnega koncepta; |
| --- | --- |

2.1

"varnostni koncept" pomeni opis ukrepov, vgrajenih v sistem, na primer v elektronskih enotah, za zagotovitev celovitosti sistema in varnega delovanja tudi v primeru električne okvare.

Možnost vrnitve v delno delovanje ali celo v rezervni sistem za ključne funkcije vozila je lahko del varnostnega koncepta;

| 2.2 | "elektronski krmilni sistem" pomeni kombinacijo enot, ki naj bi sodelovale v proizvodnji navedene funkcije krmiljenja vozila z elektronsko obdelavo podatkov.
  Taki sistemi, ki se pogosto upravljajo s programsko opremo, so zgrajeni iz samostojnih funkcionalnih delov, kot so tipala, elektronske krmilne enote in prožila (aktivatorji), ter povezani prek povezav za prenos. Vsebujejo lahko mehanske, elektropnevmatske ali elektrohidravlične elemente.
  "Sistem", omenjen tukaj, je sistem, za katerega se vloži vloga za homologacijo; |
| --- | --- |

2.2

"elektronski krmilni sistem" pomeni kombinacijo enot, ki naj bi sodelovale v proizvodnji navedene funkcije krmiljenja vozila z elektronsko obdelavo podatkov.

Taki sistemi, ki se pogosto upravljajo s programsko opremo, so zgrajeni iz samostojnih funkcionalnih delov, kot so tipala, elektronske krmilne enote in prožila (aktivatorji), ter povezani prek povezav za prenos. Vsebujejo lahko mehanske, elektropnevmatske ali elektrohidravlične elemente.

"Sistem", omenjen tukaj, je sistem, za katerega se vloži vloga za homologacijo;

| 2.3 | "kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila" pomeni elektronske krmilne sisteme, za katere velja hierarhija krmiljenja, v kateri lahko elektronsko krmiljeno funkcijo razveljavi elektronski sistem/funkcija višje ravni.
  Funkcija, ki je razveljavljena, postane del kompleksnega sistema; |
| --- | --- |

2.3

"kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila" pomeni elektronske krmilne sisteme, za katere velja hierarhija krmiljenja, v kateri lahko elektronsko krmiljeno funkcijo razveljavi elektronski sistem/funkcija višje ravni.

Funkcija, ki je razveljavljena, postane del kompleksnega sistema;

| 2.4 | sistemi/funkcije "višje ravni" pomenijo sisteme/funkcije, ki z dodatnimi možnostmi obdelave in/ali zaznavanja spreminjajo obnašanje vozila, in sicer z zahtevanjem sprememb običajnih funkcij sistema za krmiljenje vozila.
  To omogoča, da kompleksni sistemi samodejno spremenijo svoje cilje s prednostno nalogo, ki je odvisna od zaznanih okoliščin; |
| --- | --- |

2.4

sistemi/funkcije "višje ravni" pomenijo sisteme/funkcije, ki z dodatnimi možnostmi obdelave in/ali zaznavanja spreminjajo obnašanje vozila, in sicer z zahtevanjem sprememb običajnih funkcij sistema za krmiljenje vozila.

To omogoča, da kompleksni sistemi samodejno spremenijo svoje cilje s prednostno nalogo, ki je odvisna od zaznanih okoliščin;

| 2.5 | "enote" pomenijo najmanjše dele sestavnih delov sistema, ki so obravnavani v tej prilogi, saj bodo te kombinacije sestavnih delov pri identifikaciji, analizi ali menjavi sestavnih delov obravnavane kot posamezne enote; |
| --- | --- |

2.5

"enote" pomenijo najmanjše dele sestavnih delov sistema, ki so obravnavani v tej prilogi, saj bodo te kombinacije sestavnih delov pri identifikaciji, analizi ali menjavi sestavnih delov obravnavane kot posamezne enote;

| 2.6 | "povezave za prenos" pomenijo sredstva, ki se uporabljajo za medsebojno povezovanje porazdeljenih enot za prenos signalov in operativnih podatkov ali oskrbo z energijo.
  Ta oprema je praviloma električna, deloma pa je lahko tudi mehanska, pnevmatska, hidravlična ali optična; |
| --- | --- |

2.6

"povezave za prenos" pomenijo sredstva, ki se uporabljajo za medsebojno povezovanje porazdeljenih enot za prenos signalov in operativnih podatkov ali oskrbo z energijo.

Ta oprema je praviloma električna, deloma pa je lahko tudi mehanska, pnevmatska, hidravlična ali optična;

| 2.7 | "območje nadzora" pomeni izhodno spremenljivko, ki opredeljuje območje, v katerem bo sistem verjetno izvajal nadzor; |
| --- | --- |

2.7

"območje nadzora" pomeni izhodno spremenljivko, ki opredeljuje območje, v katerem bo sistem verjetno izvajal nadzor;

| 2.8 | "ločnica funkcionalnega delovanja" pomeni ločnice zunanjih fizičnih meja, znotraj katerih lahko sistem ohranja nadzor. |
| --- | --- |

2.8

"ločnica funkcionalnega delovanja" pomeni ločnice zunanjih fizičnih meja, znotraj katerih lahko sistem ohranja nadzor.

3.   DOKUMENTACIJA

3.1   Zahteve

Proizvajalec predloži sveženj dokumentacije, ki omogoča dostop do osnovne zasnove "sistema" ter načinov, na katere je povezan z drugimi sistemi vozila ali na katere neposredno nadzoruje izhodne spremenljivke.

Pojasnijo se funkcije "sistema" in varnostni koncept, kot jih je določil proizvajalec.

Dokumentacija mora biti kratka, vendar mora dokazovati, da so bili v zasnovo in razvoj vključeni strokovno znanje in izkušnje z vseh zadevnih sistemskih področij.

V zvezi z rednimi tehničnimi pregledi mora dokumentacija vsebovati opis načina preverjanja trenutnega stanja delovanja "sistema".

3.1.1   Dokumentacija se predloži v dveh delih:

| (a) | uradni dokumentacijski sveženj za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz odstavka 3 te priloge (razen gradiva iz odstavka 3.4.4) in se predloži tehnični službi skupaj z vlogo za homologacijo. Ta se bo uporabljal kot osnovna referenca za postopek preverjanja iz odstavka 4 te priloge; |
| --- | --- |

(a)

uradni dokumentacijski sveženj za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz odstavka 3 te priloge (razen gradiva iz odstavka 3.4.4) in se predloži tehnični službi skupaj z vlogo za homologacijo. Ta se bo uporabljal kot osnovna referenca za postopek preverjanja iz odstavka 4 te priloge;

| (b) | dodatno gradivo in podatki o analizah iz odstavka 3.4.4, ki jih obdrži proizvajalec, vendar morajo biti ob homologaciji dani na voljo za pregled. |
| --- | --- |

(b)

dodatno gradivo in podatki o analizah iz odstavka 3.4.4, ki jih obdrži proizvajalec, vendar morajo biti ob homologaciji dani na voljo za pregled.

3.2   Opis funkcij "sistema"

Predloži se opis, v katerem so na preprost način razložene vse nadzorne funkcije "sistema" in metode, ki se uporabljajo za doseganje ciljev, vključno z navedbo mehanizmov, s katerimi se izvaja nadzor.

3.2.1   Predloži se seznam vseh vhodnih in zaznanih spremenljivk ter določi njihovo delovno območje.

3.2.2   Predloži se seznam vseh izhodnih spremenljivk, ki jih nadzoruje "sistem", in v vsakem primeru se navede, ali je nadzor neposreden ali poteka prek drugega sistema vozila. Opredeli se območje nadzora (glej odstavek 2.7 te priloge), ki se izvaja na vsaki taki spremenljivki.

3.2.3   Navedejo se meje, ki določajo ločnice funkcionalnega delovanja (glej odstavek 2.8 te priloge), kadar je to pomembno za delovanje sistema.

3.3   Načrt in shematski prikazi sistema

3.3.1   Popis sestavnih delov

Predloži se seznam, ki razčlenjuje vse enote "sistema" in navaja druge sisteme vozila, ki so potrebni za izvajanje zadevne nadzorne funkcije.

Predloži se okvirna shema, ki prikazuje navedene enote v kombinaciji, pri čemer je treba jasno opredeliti porazdelitev opreme in medsebojne povezave.

3.3.2   Funkcije enot

Na kratko se opiše funkcija posamezne enote "sistema" in prikažejo signali, ki jo povezujejo z drugimi enotami ali drugimi sistemi vozila. To se lahko stori z označenim blokovnim diagramom ali drugim shematskim prikazom ali z opisom, ki mu je tak diagram priložen.

3.3.3   Medsebojne povezave

Medsebojne povezave znotraj "sistema" se prikažejo s shemo vezja za povezave za prenos električne energije, shemo optičnih kablov za optične povezave, shemo cevnih povezav za opremo za pnevmatski ali hidravlični prenosni sistem in poenostavljenim shematskim načrtom za mehanske povezave.

3.3.4   Potek in prednostne naloge signalov

Obstajati mora jasna povezava med temi povezavami za prenos in signali, ki se prenašajo med enotami.

Prednostne naloge signalov na mnogokratnih podatkovnih poteh se navedejo, kadar lahko vplivajo na delovanje ali varnost, kar zadeva ta pravilnik.

3.3.5   Identifikacija enot

Vsaka enota mora biti jasno in nedvoumno razpoznavna (npr. z oznako za strojno opremo in oznako ali programskim izhodom za zgradbo programa), da zagotavlja ustrezno povezavo med strojno opremo in dokumentacijo.

Kadar so funkcije združene v eni sami enoti ali celo v enem samem računalniku, vendar so zaradi jasnosti in lažje obrazložitve prikazane v več blokih v blokovnem diagramu, se uporabi ena sama identifikacijska oznaka strojne opreme.

Proizvajalec z uporabo te identifikacije potrdi, da je predložena oprema skladna z ustreznim dokumentom.

3.3.5.1   Identifikacija opredeljuje različico strojne in programske opreme in se spremeni, kadar se različica spremeni tako, da spremeni funkcijo enote v povezavi s tem pravilnikom.

3.4   Varnostni koncept proizvajalca

3.4.1   Proizvajalec predloži izjavo, s katero potrdi, da strategija, izbrana za dosego ciljev "sistema", v stanjih brez napak ne bo vplivala na varno delovanje sistemov, za katere veljajo zahteve iz tega pravilnika.

3.4.2   V zvezi s programsko opremo, uporabljeno v "sistemu", se pojasni okvirna arhitektura ter opredelijo metode in orodja, uporabljeni pri zasnovi. Proizvajalec mora, če se to zahteva, predložiti nekaj dokazov o tem, kako je pri zasnovi in razvoju določil vzpostavitev logike sistema.

3.4.3   Proizvajalec tehničnim organom predloži razlago konstrukcijsko določenih ukrepov, vgrajenih v "sistem", da se omogoči varno delovanje v stanjih z napako. Možni konstrukcijsko določeni ukrepi za primer okvare v "sistemu" so na primer:

| (a) | vrnitev v delovanje s pomočjo delnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

vrnitev v delovanje s pomočjo delnega sistema;

| (b) | prehod na ločen rezervni sistem; |
| --- | --- |

(b)

prehod na ločen rezervni sistem;

| (c) | odprava funkcije višje ravni. |
| --- | --- |

(c)

odprava funkcije višje ravni.

V primeru okvare mora biti voznik opozorjen na primer z opozorilnim signalom ali prikazom sporočila. Če voznik sistema ne deaktivira, npr. z izklopom stikala za vžig (delovanje) ali z izklopom konkretne funkcije, če je za ta namen na voljo posebno stikalo, mora opozorilo ostati vklopljeno, dokler se stanje z napako ne odpravi.

3.4.3.1   Če se pri izbranem ukrepu v nekaterih stanjih z napako izbere način delovanja z delno zmogljivostjo, je treba ta stanja navesti in določiti posledične meje učinkovitosti.

3.4.3.2   Če se pri izbranem ukrepu izbere drugi (rezervni) način za dosego cilja sistema za krmiljenje vozila, je treba pojasniti načela preklopnega mehanizma, logiko in raven redundance in morebitne vgrajene podporne funkcije preverjanja ter določiti posledične meje rezervne učinkovitosti.

3.4.3.3   Če se pri izbranem ukrepu izbere odprava funkcije višje ravni, je treba preprečiti vse ustrezne izhodne nadzorne signale, povezane s to funkcijo, in sicer z omejitvijo prehodne motnje.

3.4.4   Dokumentacija mora biti podprta z analizo, ki na splošno kaže, kako se bo sistem obnašal ob kateri koli od navedenih napak, ki bodo vplivale na delovanje ali varnost naprave za krmiljenje vozila.

Ta analiza lahko temelji na analizi možnih napak in njihovih posledic (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), analizi drevesa napak (Fault Tree Analysis – FTA) ali katerem koli podobnem postopku, primernem za zagotavljanje varnosti sistema.

Izbrane analitične pristope določi in izvaja proizvajalec, ki jih ob homologaciji da na voljo tehnični službi za pregled.

3.4.4.1   V tej dokumentaciji morajo biti razčlenjeni parametri, ki se spremljajo, in za vsako stanje z vrsto napake iz odstavka 3.4.4 določen opozorilni signal za opozorilo voznika in/ali servisnega osebja/osebja, ki izvaja tehnične preglede.

4.   PREVERJANJE IN PRESKUS

4.1   Funkcionalno delovanje "sistema", kot je pojasnjeno v dokumentih iz odstavka 3, se preskusi na naslednji način:

4.1.1   preverjanje funkcije "sistema":

za določitev običajnih operativnih ravni se opravi preverjanje delovanja sistema vozila v stanjih brez napake v primerjavi s proizvajalčevo osnovno standardno specifikacijo, razen če je to delovanje predmet določenega preskusa delovanja v okviru postopka homologacije iz tega ali drugega pravilnika;

4.1.2   preverjanje varnostnega koncepta iz odstavka 3.4:

odziv "sistema" se po presoji homologacijskega organa preveri pod vplivom okvare v kateri koli posamezni enoti, tako da se ustrezni izhodni signali uporabijo na električnih enotah ali mehanskih elementih z namenom simuliranja učinkov internih napak v enoti.

Rezultati preverjanja se morajo ujemati z dokumentiranim povzetkom analize okvar do take stopnje skupnega učinka, da sta varnostni koncept in izvedba potrjena kot ustrezna.

---