# Az Európai Unió L 239/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 239 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. augusztus 12. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 239

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. augusztus 12.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 869/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) új vasúti személyszállítási szolgáltatásokról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 870/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) a vasútiinfrastruktúra-kapacitás kérelmezőire vonatkozó kritériumokról (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság 871/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) a bizonyos állományok tekintetében 2014-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről | 14 |
| | | A Bizottság 872/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 22 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/525/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. március 20.) az Olaszország által a SACE BT S.p.A. vállalat javára 2004-ben és 2009-ben végrehajtott SA.23425 (11/C) (korábbi NN 41/10) intézkedésekről
  (az értesítés a C(2013) 1501. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2014/526/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2014. augusztus 6.) a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúra európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (DARIAH ERIC) való létrehozásáról | 64 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 869/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) új vasúti személyszállítási szolgáltatásokról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 870/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) a vasútiinfrastruktúra-kapacitás kérelmezőire vonatkozó kritériumokról (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság 871/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) a bizonyos állományok tekintetében 2014-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről

14

A Bizottság 872/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

22

HATÁROZATOK

2014/525/EU

*

A Bizottság határozata (2013. március 20.) az Olaszország által a SACE BT S.p.A. vállalat javára 2004-ben és 2009-ben végrehajtott SA.23425 (11/C) (korábbi NN 41/10) intézkedésekről
  (az értesítés a C(2013) 1501. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 1501. számú dokumentummal történt)

1

24

2014/526/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2014. augusztus 6.) a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúra európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (DARIAH ERIC) való létrehozásáról

64

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 311., 2001.11.28. ) | 81 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 311., 2001.11.28. )

( HL L 311., 2001.11.28. )

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 12.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 239/1

---

A BIZOTTSÁG 869/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 11.)

új vasúti személyszállítási szolgáltatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2012/34/EU irányelv 10. cikkének megfelelően a tagállamok megnyitották piacaikat azon nemzetközi személyszállítási szolgáltatások előtt, amelyeket az említett irányelv értelmében engedéllyel rendelkező bármely vállalkozó vasúti társaság nyújt. A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás keretében a vállalkozó vasúti társaságoknak jogukban áll utasokat felvenni és leszállásukat biztosítani a nemzetközi útvonalon található bármely állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is. |
| --- | --- |

(1)

A 2012/34/EU irányelv 10. cikkének megfelelően a tagállamok megnyitották piacaikat azon nemzetközi személyszállítási szolgáltatások előtt, amelyeket az említett irányelv értelmében engedéllyel rendelkező bármely vállalkozó vasúti társaság nyújt. A nemzetközi személyszállítási szolgáltatás keretében a vállalkozó vasúti társaságoknak jogukban áll utasokat felvenni és leszállásukat biztosítani a nemzetközi útvonalon található bármely állomáson, beleértve az ugyanazon tagállamban található állomásokat is.

| (2) | Az új, nyílt hozzáférésű, közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások bevezetése azonban nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem csak olyan megállókat érint, amelyek a nemzetközi szolgáltatáshoz kötődnek. Az új szolgáltatások bevezetésének fő célja kötelezően a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás. A javasolt új szolgáltatás fő célját az illetékes hatóság vagy az érintett vállalkozó vasúti társaság kérésére a 2012/34/EU irányelv IV. fejezetének 4. szakaszában említett igazgatási szervezet állapítja meg. |
| --- | --- |

(2)

Az új, nyílt hozzáférésű, közbenső megállókkal rendelkező nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások bevezetése azonban nem használható a belföldi személyszállítási szolgáltatás piacának megnyitására, hanem csak olyan megállókat érint, amelyek a nemzetközi szolgáltatáshoz kötődnek. Az új szolgáltatások bevezetésének fő célja kötelezően a nemzetközi útvonalon történő személyszállítás. A javasolt új szolgáltatás fő célját az illetékes hatóság vagy az érintett vállalkozó vasúti társaság kérésére a 2012/34/EU irányelv IV. fejezetének 4. szakaszában említett igazgatási szervezet állapítja meg.

| (3) | A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások verseny előtt való megnyitása hatást gyakorolhat az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. Amennyiben ez a jog veszélyeztetné az ilyen közszolgáltatási szerződések gazdasági egyensúlyát, a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően a tagállamok korlátozhatják a piaci hozzáférési jogot. Az illetékes hatóság, a pályahálózat-működtető vagy a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság kérésére az igazgatási szervezet megállapítja, hogy a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás veszélyezteti-e a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát. |
| --- | --- |

(3)

A nemzetközi személyszállítási szolgáltatások verseny előtt való megnyitása hatást gyakorolhat az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti közszolgáltatási szerződés alapján nyújtott vasúti személyszállítási szolgáltatások megszervezésére és finanszírozására. Amennyiben ez a jog veszélyeztetné az ilyen közszolgáltatási szerződések gazdasági egyensúlyát, a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően a tagállamok korlátozhatják a piaci hozzáférési jogot. Az illetékes hatóság, a pályahálózat-működtető vagy a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság kérésére az igazgatási szervezet megállapítja, hogy a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás veszélyezteti-e a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.

| (4) | Annak érdekében hogy már megkezdett új vasúti személyszállítási szolgáltatást ne kelljen félbeszakítani, és biztosítani lehessen az ilyen szolgáltatás nyújtásának lehetőségével kapcsolatos jogbiztonságot, a fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelem benyújtására rendelkezésre álló időt akként kell korlátozni, hogy az kapcsolódjon az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtása iránti igényről szóló kérelmezői értesítés megküldésének idejéhez. Ugyanezen oknál fogva az igazgatási szervezetnek az említett szervezetekkel kapcsolatos eljárásaira rendelkezésre álló időt is korlátozni kell. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében hogy már megkezdett új vasúti személyszállítási szolgáltatást ne kelljen félbeszakítani, és biztosítani lehessen az ilyen szolgáltatás nyújtásának lehetőségével kapcsolatos jogbiztonságot, a fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelem benyújtására rendelkezésre álló időt akként kell korlátozni, hogy az kapcsolódjon az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtása iránti igényről szóló kérelmezői értesítés megküldésének idejéhez. Ugyanezen oknál fogva az igazgatási szervezetnek az említett szervezetekkel kapcsolatos eljárásaira rendelkezésre álló időt is korlátozni kell.

| (5) | A fő célra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemnek magában kell foglalnia valamennyi olyan releváns információt, amely igazolja, hogy a javasolt új szolgáltatás fő célja nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás. E követelménynek való megfelelés érdekében az ilyen vizsgálatot kérő szervezetnek a kérelmet az igazgatási szervezet által közzétett szabványos űrlapon kell benyújtania. |
| --- | --- |

(5)

A fő célra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemnek magában kell foglalnia valamennyi olyan releváns információt, amely igazolja, hogy a javasolt új szolgáltatás fő célja nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás. E követelménynek való megfelelés érdekében az ilyen vizsgálatot kérő szervezetnek a kérelmet az igazgatási szervezet által közzétett szabványos űrlapon kell benyújtania.

| (6) | Az igazgatási szervezetnek minőségi és mennyiségi elemzést kell végeznie a javasolt új szolgáltatás középtávú céljának – és nem elsősorban a szolgáltatás adott időpontban megfigyelt jellemzőinek – azonosítására. Az igazgatási szervezet által elfogadott módszertan keretében a fő célra irányuló vizsgálathoz értékelési kritériumokat kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamban végzett vasúti szállítás jellemzőit. Számszerűsített küszöbérték szigorú vagy elszigetelt alkalmazása nem helyénvaló. |
| --- | --- |

(6)

Az igazgatási szervezetnek minőségi és mennyiségi elemzést kell végeznie a javasolt új szolgáltatás középtávú céljának – és nem elsősorban a szolgáltatás adott időpontban megfigyelt jellemzőinek – azonosítására. Az igazgatási szervezet által elfogadott módszertan keretében a fő célra irányuló vizsgálathoz értékelési kritériumokat kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamban végzett vasúti szállítás jellemzőit. Számszerűsített küszöbérték szigorú vagy elszigetelt alkalmazása nem helyénvaló.

| (7) | A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemnek magában kell foglalnia valamennyi olyan releváns információt, amely igazolja, hogy a javasolt új szolgáltatás veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát. A közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya akkor tekintendő a javasolt új szolgáltatás által veszélyeztetettnek, ha a közszolgáltatási szerződés értéke jelentősen megváltozik, amiből nyilvánvalóan következik, hogy a szóban forgó szerződés keretében a versenypiacon végzett szolgáltatások nem lennének sem fenntarthatók, sem arra alkalmasak, hogy ésszerű szintű haszont generáljanak. |
| --- | --- |

(7)

A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemnek magában kell foglalnia valamennyi olyan releváns információt, amely igazolja, hogy a javasolt új szolgáltatás veszélyeztetné a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát. A közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlya akkor tekintendő a javasolt új szolgáltatás által veszélyeztetettnek, ha a közszolgáltatási szerződés értéke jelentősen megváltozik, amiből nyilvánvalóan következik, hogy a szóban forgó szerződés keretében a versenypiacon végzett szolgáltatások nem lennének sem fenntarthatók, sem arra alkalmasak, hogy ésszerű szintű haszont generáljanak.

| (8) | A javasolt új szolgáltatás által a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyára tett hatás értékelésekor objektív módszert kell alkalmazni, és az igazgatási szervezet által elfogadott módszertan keretében értékelési kritériumokat kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamban végzett vasúti szállítás jellemzőit. A gazdasági elemzés fókuszában annak a gazdasági hatásnak kell állnia, amelyet a javasolt új szolgáltatás egységes egészként gyakorol a közszolgáltatási szerződésre, ideértve a konkrétan érintett szolgáltatásokat, a teljes időtartamot figyelembe véve. Előre meghatározott számszerűsített küszöbérték szigorú vagy elszigetelt alkalmazása nem helyénvaló. A javasolt új szolgáltatás által a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyára tett hatás értékelésén túlmenően az igazgatási szervezetnek figyelembe kell vennie azt is, hogy a fogyasztók milyen rövid és hosszú távú előnyöket élvezhetnek. |
| --- | --- |

(8)

A javasolt új szolgáltatás által a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyára tett hatás értékelésekor objektív módszert kell alkalmazni, és az igazgatási szervezet által elfogadott módszertan keretében értékelési kritériumokat kell meghatározni, figyelembe véve az érintett tagállamban végzett vasúti szállítás jellemzőit. A gazdasági elemzés fókuszában annak a gazdasági hatásnak kell állnia, amelyet a javasolt új szolgáltatás egységes egészként gyakorol a közszolgáltatási szerződésre, ideértve a konkrétan érintett szolgáltatásokat, a teljes időtartamot figyelembe véve. Előre meghatározott számszerűsített küszöbérték szigorú vagy elszigetelt alkalmazása nem helyénvaló. A javasolt új szolgáltatás által a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyára tett hatás értékelésén túlmenően az igazgatási szervezetnek figyelembe kell vennie azt is, hogy a fogyasztók milyen rövid és hosszú távú előnyöket élvezhetnek.

| (9) | Az igazgatási szervezet által hozott döntés – gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatból adódó – felülvizsgálatának lehetőségét olyan esetekre kell korlátozni, amikor az új szolgáltatásban az igazgatási szervezet által elemzett adatokhoz képest lényeges változás történik, vagy amikor a közszolgáltatási szerződés keretében végzett szolgáltatásokra gyakorolt tényleges és becsült hatások között lényeges különbség mutatkozik. Az új szolgáltató minimális jogi stabilitásának garantálása érdekében szükség van egy olyan időszakra, amikor a felülvizsgálat nem kérelmezhető. |
| --- | --- |

(9)

Az igazgatási szervezet által hozott döntés – gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatból adódó – felülvizsgálatának lehetőségét olyan esetekre kell korlátozni, amikor az új szolgáltatásban az igazgatási szervezet által elemzett adatokhoz képest lényeges változás történik, vagy amikor a közszolgáltatási szerződés keretében végzett szolgáltatásokra gyakorolt tényleges és becsült hatások között lényeges különbség mutatkozik. Az új szolgáltató minimális jogi stabilitásának garantálása érdekében szükség van egy olyan időszakra, amikor a felülvizsgálat nem kérelmezhető.

| (10) | Az igazgatási szervezeteknek a 2012/34/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdése szerinti döntéshozatali függetlenségére vonatkozó elv sérelme nélkül, az igazgatási szervezetek információkat cserélnek és – amennyiben ez az egyedi esetek tekintetében releváns – összehangolják a fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos alapelveiket és tevékenységüket annak érdekében, hogy megszüntessék a gyakorlataik között fennálló nagyobb eltéréseket, amelyek bizonytalanságot okoznának a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacán. |
| --- | --- |

(10)

Az igazgatási szervezeteknek a 2012/34/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdése szerinti döntéshozatali függetlenségére vonatkozó elv sérelme nélkül, az igazgatási szervezetek információkat cserélnek és – amennyiben ez az egyedi esetek tekintetében releváns – összehangolják a fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatokkal kapcsolatos alapelveiket és tevékenységüket annak érdekében, hogy megszüntessék a gyakorlataik között fennálló nagyobb eltéréseket, amelyek bizonytalanságot okoznának a nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások piacán.

| (11) | A fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatot érintő tevékenységeik során az igazgatási szervezetek bizalmasan kezelik az érzékeny üzleti információkat, amelyeket a vizsgálatokba bevont felektől kaptak. |
| --- | --- |

(11)

A fő célra és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatot érintő tevékenységeik során az igazgatási szervezetek bizalmasan kezelik az érzékeny üzleti információkat, amelyeket a vizsgálatokba bevont felektől kaptak.

| (12) | Az igazgatási szervezetek nem kötelesek díjat felszámolni a fő célra irányuló vizsgálatért, a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatért vagy ez utóbbi felülvizsgálatáért. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy kiszabnak ilyen díjat a kérelmező szervezetekre az igazgatási szervezetek által elvállalt munkáért annak érdekében, hogy fedezni lehessen az értékelések költségeit. Ilyen esetben a díjat megkülönböztetésmentesen, ésszerűen és hatékonyan, valamint átlátható módon kell kiszabni valamennyi kérelmező szervezetre. |
| --- | --- |

(12)

Az igazgatási szervezetek nem kötelesek díjat felszámolni a fő célra irányuló vizsgálatért, a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatért vagy ez utóbbi felülvizsgálatáért. A tagállamok azonban dönthetnek úgy, hogy kiszabnak ilyen díjat a kérelmező szervezetekre az igazgatási szervezetek által elvállalt munkáért annak érdekében, hogy fedezni lehessen az értékelések költségeit. Ilyen esetben a díjat megkülönböztetésmentesen, ésszerűen és hatékonyan, valamint átlátható módon kell kiszabni valamennyi kérelmező szervezetre.

| (13) | Az igazgatási szervezeteknek – az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és a többi igazgatási szervezettel történő információcsere eredményeinek figyelembevételével – következetes módszertant kell kidolgozniuk a fő célra irányuló vizsgálat és adott esetben a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat tekintetében. Más szervezetek ezt a felelősséget nem korlátozhatják. A vizsgálatoknak – előre meghatározott küszöbértékek egyszerű alkalmazása helyett – eseti elemzéseken kell alapulniuk. A nemzeti jogalkotási aktusokban nem szükséges küszöbértékeket megadni. Az értékelés metódusát a piaci fejleményeknek megfelelő módon kell meghatározni, megengedve a későbbi – különösen az igazgatási szervezetek tapasztalatainak fényében történő – változtatást. |
| --- | --- |

(13)

Az igazgatási szervezeteknek – az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és a többi igazgatási szervezettel történő információcsere eredményeinek figyelembevételével – következetes módszertant kell kidolgozniuk a fő célra irányuló vizsgálat és adott esetben a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat tekintetében. Más szervezetek ezt a felelősséget nem korlátozhatják. A vizsgálatoknak – előre meghatározott küszöbértékek egyszerű alkalmazása helyett – eseti elemzéseken kell alapulniuk. A nemzeti jogalkotási aktusokban nem szükséges küszöbértékeket megadni. Az értékelés metódusát a piaci fejleményeknek megfelelő módon kell meghatározni, megengedve a későbbi – különösen az igazgatási szervezetek tapasztalatainak fényében történő – változtatást.

| (14) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/34/EU irányelv 62. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/34/EU irányelv 62. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet azon eljárás és kritériumok részleteit rögzíti, amelyeket figyelembe kell venni annak megállapításakor, hogy:

| a) | egy vasúti szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás-e; |
| --- | --- |

a)

egy vasúti szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás-e;

| b) | veszélyezteti-e egy nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás a vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát. |
| --- | --- |

b)

veszélyezteti-e egy nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás a vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.

1a. cikk

Kizárás az alkalmazási körből

Ez a rendelet nem alkalmazandó olyan szolgáltatásokra, amelyeket egy vállalkozás azért szervez meg, hogy a saját alkalmazottait a lakóhelyük és a munkahelyük között szállítsa, valamint olyanokra, amelyek esetében nem értékesítenek jegyeket a nagyközönség számára.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „új nemzetközi személyszállítási szolgáltatás”: olyan személyszállítási szolgáltatás, amelynek piaci bevezetését javasolják, vagy amely egy már meglévő nemzetközi személyszállítási szolgáltatás lényeges, a megnövekedett járatsűrűség vagy a nagyobb megállószám tekintetében történő módosulását eredményezi.

2.   „fő célra irányuló vizsgálat”: az igazgatási szervezet által az 5. cikk szerinti szervezetek kérésére végzett, annak meghatározását célzó értékelési folyamat, hogy a javasolt új vasúti szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti vagy egyazon tagállam állomásai közötti személyszállítás-e;

3.   „gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat”: az igazgatási szervezet által valamely, 10. cikk szerinti szervezet kérésére végrehajtandó értékelési folyamat, amely kizárólag azon tagállamokban alkalmazandó, amelyek úgy döntöttek, hogy a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően korlátozzák a vasúti infrastruktúrához való hozzáférési jogot a kiindulási és célállomás közötti azon nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatások esetében, amelyek egy vagy több közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik; ez az értékelési folyamat annak megállapítását célozza, hogy a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás veszélyezteti-e a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát;

4.   „közszolgáltatási szerződés”: az 1370/2007/EK rendelet 2. cikkének i. pontjában meghatározott, a vasúti szállításhoz kapcsolódó közszolgáltatási szerződés;

5.   „illetékes hatóság”: az 1370/2007/EK rendelet 2. cikke b) pontjában meghatározott illetékes hatóság;

6.   „nettó pénzügyi hatás”: egy közszolgáltatási szerződésnek a felmerült költségekre és a közszolgáltatási kötelezettségek végrehajtása során elért bevételre gyakorolt hatása, figyelembe véve az ezzel kapcsolatosan a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság által megtartott bevételeket, valamint egy ésszerű nyereséget, az 1370/2007/EK rendelet melléklete 2. pontjának megfelelően kiszámítva.

3. cikk

Értesítés tervezett új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásról

(1)   A kérelmező – azt megelőzően, hogy a pályahálózat-működtetőtől infrastruktúra-kapacitást kérelmezne – értesíti az érintett igazgatási szervezeteket azon szándékáról, hogy új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatást kíván nyújtani.

(2)   Az igazgatási szervezetek honlapjukon értesítési űrlapot állítanak össze és tesznek közzé, melyen a kérelmező feltünteti a következő adatokat:

| a) | a kérelmező neve, címe, jogi formája, nyilvántartási száma (adott esetben); |
| --- | --- |

a)

a kérelmező neve, címe, jogi formája, nyilvántartási száma (adott esetben);

| b) | a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége; |
| --- | --- |

b)

a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége;

| c) | a kérelmező engedélyére és biztonsági tanúsítványára vonatkozó adatok vagy az ezek megszerzésére irányuló eljárás pillanatnyi szakaszának megjelölése; |
| --- | --- |

c)

a kérelmező engedélyére és biztonsági tanúsítványára vonatkozó adatok vagy az ezek megszerzésére irányuló eljárás pillanatnyi szakaszának megjelölése;

| d) | az indulási és a célállomást, valamint a közbenső állomásokat és a köztük lévő távolságokat feltüntető részletes útvonalterv; |
| --- | --- |

d)

az indulási és a célállomást, valamint a közbenső állomásokat és a köztük lévő távolságokat feltüntető részletes útvonalterv;

| e) | az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtásának elkezdésére tervezett időpont; |
| --- | --- |

e)

az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtásának elkezdésére tervezett időpont;

| f) | a javasolt új szolgáltatás menetrendje, járatsűrűsége és kapacitása, ideértve irányonként a javasolt indulási időket, a közbenső állomásokat, az érkezési időket, az összeköttetéseket, valamint a szokásos menetrendtől való eltéréseket a járatsűrűség és az állomások tekintetében; |
| --- | --- |

f)

a javasolt új szolgáltatás menetrendje, járatsűrűsége és kapacitása, ideértve irányonként a javasolt indulási időket, a közbenső állomásokat, az érkezési időket, az összeköttetéseket, valamint a szokásos menetrendtől való eltéréseket a járatsűrűség és az állomások tekintetében;

| g) | annak igazolása, hogy a javasolt személyszállítási szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás. |
| --- | --- |

g)

annak igazolása, hogy a javasolt személyszállítási szolgáltatás fő célja a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás.

(3)   A javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás tervezett nyújtásáról szóló információknak az üzemeltetés legalább első három, de lehetőség szerint első öt évére kell vonatkozniuk.

(4)   Az igazgatási szervezet honlapján haladéktalanul közzéteszi a kérelmező értesítését, kivéve az érzékeny üzleti információkat, és erről tájékoztatja az 5. cikkben vagy adott esetben a 10. cikkben említett szervezeteket.

(5)   A kérelmező megindokolja az érzékeny üzleti információk közzétételből való kizárását. Amennyiben az igazgatási szervezet elfogadhatónak látja az indoklást, az adott információt bizalmasan kell kezelnie. Ha nem látja indokoltnak, elutasítását közli az információ bizalmas kezelését kérő kérelmezővel. Ez az eljárás nem sértheti a nemzeti jog azon előírását, hogy a döntés ellen jogorvoslati eljárás indítható.

(6)   A kérelmező által rendelkezésre bocsátott, szabványos formában összegyűjtött információkat és kísérő dokumentumokat elektronikus formában kell megküldeni az igazgatási szervezetnek.

4. cikk

A fő célra vagy a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérés határideje

(1)   Az 5. cikkben vagy adott esetben a 10. cikkben említett szervezeteknek a fő célra vagy a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelmét a kérelmezői értesítésnek az igazgatási szervezet honlapján való közzétételétől számított négy héten belül kell benyújtani. Azon szervezetek, amelyek mindkét vizsgálat kérelmezésére jogosultak, a két kérelmet egyszerre is benyújthatják.

(2)   Amennyiben mind a fő célra irányuló vizsgálatot, mind a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatot kérelmezik, a két vizsgálat egy időben is elvégezhető. Ha a fő célra irányuló vizsgálat azt tárja fel, hogy a javasolt szolgáltatás fő célja nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás, és ezért a döntés elutasító, a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatot olyan döntéssel kell lezárni, amely megfelel a javasolt szolgáltatás fő céljával kapcsolatos szóban forgó elutasító döntésnek.

5. cikk

A fő célra irányuló vizsgálat kérelmezésére jogosult szervezetek

Fő célra irányuló vizsgálatot a következő szervezetek kérelmezhetnek:

| a) | olyan illetékes hatóságok, amelyek vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződést kötöttek a javasolt új szolgáltatás által érintett földrajzi területen; |
| --- | --- |

a)

olyan illetékes hatóságok, amelyek vasúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződést kötöttek a javasolt új szolgáltatás által érintett földrajzi területen;

| b) | bármely vállalkozó vasúti társaság, amely nemzetközi vagy belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatást nyújt a javasolt új szolgáltatás által kiszolgált útvonal(ak)on, függetlenül attól, hogy ezt üzleti alapon vagy közszolgáltatási szerződés alapján teszi-e. |
| --- | --- |

b)

bármely vállalkozó vasúti társaság, amely nemzetközi vagy belföldi vasúti személyszállítási szolgáltatást nyújt a javasolt új szolgáltatás által kiszolgált útvonal(ak)on, függetlenül attól, hogy ezt üzleti alapon vagy közszolgáltatási szerződés alapján teszi-e.

6. cikk

A fő célra irányuló vizsgálatra vonatkozó kérelemben feltüntetendő adatok

(1)   A kérelmező szervezet a kérelemben feltünteti a következő adatokat:

| a) | a kérelmező szervezet neve, címe, jogállása, nyilvántartási száma (adott esetben); |
| --- | --- |

a)

a kérelmező szervezet neve, címe, jogállása, nyilvántartási száma (adott esetben);

| b) | a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége; |
| --- | --- |

b)

a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége;

| c) | arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet mi módon érdekelt a javasolt új szolgáltatás fő céljával kapcsolatos döntésben; |
| --- | --- |

c)

arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet mi módon érdekelt a javasolt új szolgáltatás fő céljával kapcsolatos döntésben;

| d) | arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet véleménye szerint a javasolt személyszállítási szolgáltatás fő célja miért nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás; |
| --- | --- |

d)

arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet véleménye szerint a javasolt személyszállítási szolgáltatás fő célja miért nem a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás;

| e) | a c) és d) pont szerinti magyarázatokat kísérő adatok és dokumentumok. |
| --- | --- |

e)

a c) és d) pont szerinti magyarázatokat kísérő adatok és dokumentumok.

(2)   A kérelmező szervezet megindokolja, ha érzékeny üzleti információk bizalmas kezelését javasolja. Amennyiben az igazgatási szervezet elfogadhatónak látja az indoklást, az adott információt bizalmasan kell kezelnie. Ha nem látja indokoltnak, elutasítását közli az információ bizalmas kezelését kérő féllel. Ez az eljárás nem sértheti a döntés ellen a nemzeti jog szerint indított jogorvoslati eljárásokat.

(3)   Honlapjukon az igazgatási szervezetek közzétesznek egy szabványos űrlapot abból a célból, hogy a kérelmező szervezetek a fő célra irányuló vizsgálattal kapcsolatos kérelmet ezen nyújthassák be.

(4)   A szabványos űrlapon rendelkezésre bocsátott információkat és minden igazoló dokumentációt elektronikus formában kell megküldeni az igazgatási szervezet részére.

7. cikk

A fő célra irányuló vizsgálattal kapcsolatos eljárás

(1)   Az igazgatási szervezet megvizsgálja a kérelmező szervezet által benyújtott kérelmet.

(2)   Ha az igazgatási szervezet megítélése szerint a kérelmező szervezet által a kérelemmel együtt benyújtott információk nem teljes körűek, a kérelem kézhezvételét követő három héten belül kérheti további információk benyújtását. Ha a kérelmező szervezet a fent említett, további információk iránti kérelemre válaszol, azonban válasza még mindig hiányos, az igazgatási szervezet a további információk iránti első kérelemre érkezett válasz kézhezvételétől számított három héten belül másodszor is küldhet további információk iránti kérelmet. A kérelmező szervezetnek az ilyen információkat a további információk iránti kérelemre adott válaszában az igazgatási szervezet által a 2012/34/EU irányelv 56. cikke (8) bekezdésének megfelelően meghatározott ésszerű időtartamon belül kell benyújtania. Ha a kérelmező szervezet az igazgatási szervezet által meghatározott határidőn belül nem bocsát rendelkezésre ilyen információkat, a kérelmet el kell utasítani.

(3)   Az igazgatási szervezet további adatokat kérhet a kérelmezőtől. Amennyiben a benyújtott adat nem egyértelmű, egy újabb határidő jelölhető ki annak tisztázására.

(4)   A kérelmet, ha nem tartalmaz a 6. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti indokolást, el kell utasítani.

(5)   Az igazgatási szervezet az összes releváns adat beérkezését követő legfeljebb hat héten belül hozza meg döntését.

8. cikk

A fő célra irányuló vizsgálatra vonatkozó értékelési kritériumok

(1)   A javasolt új szolgáltatás fő célját az igazgatási szervezet hagyja jóvá. Az igazgatási szervezet minőségi és mennyiségi elemzést végez, figyelembe véve a szolgáltatás várható fejlődését, valamint a piaci feltételek várható alakulását a kérelmezői értesítés szerinti időszakban.

(2)   Az értékelési folyamat során és a szabványos értesítési űrlapon megadott információkon kívül az igazgatási szervezet különösen a következő kritériumokat veszi figyelembe:

| a) | a kérelmező becslése a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított várható forgalmi hányadról és volumenről azon tagállam belföldi utasforgalmához képest, amelyben az igazgatási szervezet honos; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező becslése a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított várható forgalmi hányadról és volumenről azon tagállam belföldi utasforgalmához képest, amelyben az igazgatási szervezet honos;

| b) | a javasolt új szolgáltatás által lefedett utazási távolságok a különböző tagállamokban és az állomások helye; |
| --- | --- |

b)

a javasolt új szolgáltatás által lefedett utazási távolságok a különböző tagállamokban és az állomások helye;

| c) | az utasok új szolgáltatás iránti igénye; |
| --- | --- |

c)

az utasok új szolgáltatás iránti igénye;

| d) | a kérelmező piaci stratégiája; |
| --- | --- |

d)

a kérelmező piaci stratégiája;

| e) | az új szolgáltatás keretében használt járművek jellege. |
| --- | --- |

e)

az új szolgáltatás keretében használt járművek jellege.

(3)   Az igazgatási szervezet küszöbértékeket határozhat meg és alkalmazhat a nemzetközi személyszállítás alapján kiszámított forgalmi hányad vagy volumen arányában. Ahhoz, hogy a szolgáltatás nemzetközinek minősüljön, az említett küszöbértékek nem haladhatják meg az összes utas szállítása alapján kiszámított és az igazgatási szervezet döntése által lefedett teljes időtartamra becsült forgalmi hányad vagy volumen 50 %-át; a küszöbértékek nem alkalmazhatók elszigetelten.

9. cikk

A fő célra irányuló vizsgálat eredménye

(1)   A javasolt új szolgáltatás értékelését követően az igazgatási szervezet megállapítja, hogy a javasolt új szolgáltatás fő célja:

| a) | a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás, vagy |
| --- | --- |

a)

a különböző tagállamok állomásai közötti személyszállítás, vagy

| b) | azon tagállam állomásai közötti személyszállítás, amelyben az igazgatási szervezet honos. |
| --- | --- |

b)

azon tagállam állomásai közötti személyszállítás, amelyben az igazgatási szervezet honos.

(2)   Ha az igazgatási szervezet az (1) bekezdés a) pontja szerinti döntést hozza, a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás részére biztosítani kell a vasúti infrastruktúrához való hozzáférést.

(3)   Ha az igazgatási szervezet az (1) bekezdés b) pontja szerinti döntést hozza, az igazgatási szervezet a kérelmet nemzeti vasúti személyszállítási szolgáltatás iránti kérelemmé minősíti át, és értesíti erről a kérelmezőt. Ezt követően a kérelmező a vonatkozó nemzeti szabályokat követi az infrastruktúrához való hozzáférés kérelmezésére.

(4)   Az igazgatási szervezet a meghozott döntésről értesíti a kérelmezőt.

(5)   Az igazgatási szervezet kellőképpen megindokolja döntését és azt honlapján haladéktalanul közzéteszi, tiszteletben tartva az érzékeny üzleti információk bizalmas kezelésének elvét.

10. cikk

A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat kérelmezésére jogosult szervezetek

Amennyiben a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásban érintett valamely tagállam úgy döntött, hogy korlátozza a hozzáférési jogot az olyan, valamely kiindulási és célállomás közötti szolgáltatások esetében, amelyek egy vagy több, a hatályos uniós jognak megfelelő közszolgáltatási szerződés tárgyát képezik, a következő szervezetek kérésére gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat végezhető:

| a) | azon illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok, amelyek a javasolt új szolgáltatás által érintett valamely kiindulási és célállomás tekintetében közszolgáltatási szerződést kötöttek; |
| --- | --- |

a)

azon illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok, amelyek a javasolt új szolgáltatás által érintett valamely kiindulási és célállomás tekintetében közszolgáltatási szerződést kötöttek;

| b) | a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően a hozzáférés korlátozására jogosult bármely más érdekelt illetékes hatóság; |
| --- | --- |

b)

a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének megfelelően a hozzáférés korlátozására jogosult bármely más érdekelt illetékes hatóság;

| c) | a pályahálózat-működtető a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás által érintett földrajzi területen; |
| --- | --- |

c)

a pályahálózat-működtető a javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás által érintett földrajzi területen;

| d) | az a) pontban említett hatóság által odaítélt közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vállalkozó vasúti társaság. |
| --- | --- |

d)

az a) pontban említett hatóság által odaítélt közszolgáltatási szerződést teljesítő bármely vállalkozó vasúti társaság.

11. cikk

A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálattal kapcsolatos adatközlési követelmények

(1)   A kérelmező szervezet feltünteti a következő adatokat:

| a) | a kérelmező szervezet neve, címe, jogállása, nyilvántartási száma (adott esetben); |
| --- | --- |

a)

a kérelmező szervezet neve, címe, jogállása, nyilvántartási száma (adott esetben);

| b) | a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége; |
| --- | --- |

b)

a kérdőív kitöltéséért felelős személy elérhetősége;

| c) | arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet mi módon érdekelt a gazdasági egyensúllyal kapcsolatos döntésben; |
| --- | --- |

c)

arra vonatkozó magyarázat, hogy a kérelmező szervezet mi módon érdekelt a gazdasági egyensúllyal kapcsolatos döntésben;

| d) | arra vonatkozó bizonyíték, hogy az új szolgáltatás veszélyezteti a gazdasági egyensúlyt; |
| --- | --- |

d)

arra vonatkozó bizonyíték, hogy az új szolgáltatás veszélyezteti a gazdasági egyensúlyt;

| e) | a c) és d) pont szerinti magyarázatot, illetve bizonyítékot kísérő adatok és dokumentumok. |
| --- | --- |

e)

a c) és d) pont szerinti magyarázatot, illetve bizonyítékot kísérő adatok és dokumentumok.

(2)   Az igazgatási szervezet a vizsgálatban részt vevő szervezetektől bekérheti többek között a következő adatokat:

| a) | az illetékes hatóságtól:






  i. | a közszolgáltatási szerződés egy példánya; |
| --- | --- | --- |

a)

az illetékes hatóságtól:

i.

a közszolgáltatási szerződés egy példánya;

| ii. | a közszolgáltatási szerződés odaítélésére és módosítására vonatkozó nemzeti szabályok; |
| --- | --- |

ii.

a közszolgáltatási szerződés odaítélésére és módosítására vonatkozó nemzeti szabályok;

| iii. | a releváns utazásokra és bevételekre vonatkozó előrejelzések az előrejelzési módszertannal együtt; |
| --- | --- |

iii.

a releváns utazásokra és bevételekre vonatkozó előrejelzések az előrejelzési módszertannal együtt;

| b) | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaságtól:






  i. | a közszolgáltatási szerződés egy példánya; |
| --- | --- | --- |

b)

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaságtól:

i.

a közszolgáltatási szerződés egy példánya;

| ii. | a vállalkozó társaság üzleti terve; |
| --- | --- |

ii.

a vállalkozó társaság üzleti terve;

| iii. | a vállalkozó társaság bevételeivel kapcsolatos adatok; |
| --- | --- |

iii.

a vállalkozó társaság bevételeivel kapcsolatos adatok;

| iv. | a szolgáltatással kapcsolatos menetrend, ideértve az indulási időket, a közbenső állomásokat, az érkezési időket és az összeköttetéseket; |
| --- | --- |

iv.

a szolgáltatással kapcsolatos menetrend, ideértve az indulási időket, a közbenső állomásokat, az érkezési időket és az összeköttetéseket;

| v. | a vállalkozó társaság szolgáltatásokkal kapcsolatos rugalmassága (pl. árrugalmasság, a szolgáltatások minőségi jellemzőit érintő rugalmasság) és tervezett válaszai az új szolgáltatással kapcsolatos versenykihívásra, valamint az új szolgáltatásnak köszönhető lehetséges költségmegtakarítás; |
| --- | --- |

v.

a vállalkozó társaság szolgáltatásokkal kapcsolatos rugalmassága (pl. árrugalmasság, a szolgáltatások minőségi jellemzőit érintő rugalmasság) és tervezett válaszai az új szolgáltatással kapcsolatos versenykihívásra, valamint az új szolgáltatásnak köszönhető lehetséges költségmegtakarítás;

| c) | a kérelmezőtől:






  i. | üzleti terv; |
| --- | --- | --- |

c)

a kérelmezőtől:

i.

üzleti terv;

| ii. | a bevételekre és a belföldi utasok utazásásaira vonatkozó előrejelzések az előrejelzési módszertannal együtt; |
| --- | --- |

ii.

a bevételekre és a belföldi utasok utazásásaira vonatkozó előrejelzések az előrejelzési módszertannal együtt;

| iii. | árképzési stratégiák; |
| --- | --- |

iii.

árképzési stratégiák;

| iv. | a jegyváltásra vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

iv.

a jegyváltásra vonatkozó rendelkezések;

| v. | a járművekre vonatkozó előírások (pl. kihasználtsági tényező, ülések száma, kocsikonfiguráció); |
| --- | --- |

v.

a járművekre vonatkozó előírások (pl. kihasználtsági tényező, ülések száma, kocsikonfiguráció);

| vi. | értékesítési stratégia; |
| --- | --- |

vi.

értékesítési stratégia;

| vii. | a kérelmező szolgáltatással kapcsolatos rugalmassága (pl. árrugalmasság, a szolgáltatás minőségi jellemzőivel kapcsolatos rugalmasság); |
| --- | --- |

vii.

a kérelmező szolgáltatással kapcsolatos rugalmassága (pl. árrugalmasság, a szolgáltatás minőségi jellemzőivel kapcsolatos rugalmasság);

| d) | a pályahálózat-működtetőtől:
  a releváns vonalakra vagy szakaszokra vonatkozó adatok annak biztosítására, hogy az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtható legyen az adott infrastruktúra felhasználásával. A pályahálózat-működtető ezen tájékoztatási kötelezettsége nem sértheti a 2012/34/EU irányelv IV. fejezetének 3. szakaszában említett elosztási eljárás szerinti kötelezettségeket. |
| --- | --- |

d)

a pályahálózat-működtetőtől:

a releváns vonalakra vagy szakaszokra vonatkozó adatok annak biztosítására, hogy az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtható legyen az adott infrastruktúra felhasználásával. A pályahálózat-működtető ezen tájékoztatási kötelezettsége nem sértheti a 2012/34/EU irányelv IV. fejezetének 3. szakaszában említett elosztási eljárás szerinti kötelezettségeket.

(3)   A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatban részt vevő igazgatási szervezetek indoklást adnak, ha érzékeny üzleti információk bizalmas kezelését javasolják. Amennyiben az igazgatási szervezet elfogadhatónak látja az indoklást, az adott információt bizalmasan kell kezelnie. Ha nem látja indokoltnak, elutasítását közli az információ bizalmas kezelését kérő féllel. Ez az eljárás nem sértheti a nemzeti jog azon előírását, hogy a megállapítás ellen jogorvoslati eljárás indítható.

12. cikk

A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálattal kapcsolatos eljárás

(1)   Az igazgatási szervezet megvizsgálja a kérelmező szervezet által benyújtott kérelmet.

(2)   Ha az igazgatási szervezet megítélése szerint a kérelmező szervezet által a kérelemmel együtt benyújtott információk nem teljes körűek, a kérelem kézhezvételét követő három héten belül kérheti további információk benyújtását. Ha a kérelmező szervezet a fent említett, további információk iránti kérelemre válaszol, azonban válasza még mindig hiányos, az igazgatási szervezet a további információk iránti első kérelemre érkezett válasz kézhezvételétől számított három héten belül másodszor is küldhet további információk iránti kérelmet. A kérelmező szervezetnek az ilyen információkat a további információk iránti kérelemre adott válaszában az igazgatási szervezet által a 2012/34/EU irányelv 56. cikke (8) bekezdésének megfelelően meghatározott ésszerű időtartamon belül kell benyújtania. Ha a kérelmező szervezet az igazgatási szervezet által meghatározott határidőn belül nem bocsát rendelkezésre ilyen információkat, a kérelmet el kell utasítani.

(3)   A kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül az igazgatási szervezet bekéri a 11. cikkben említett információkat a többi releváns féltől, mindenekelőtt azon vállalkozó vasúti társaságtól, amely az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás nyújtása érdekében hozzáférést igényel a vasúti infrastruktúrához. Amennyiben a benyújtott adat nem egyértelmű, egy alkalommal újabb időszakot lehet kijelölni annak tisztázására.

(4)   A kérelmet, ha nem tartalmaz a 11. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti elégséges indokolást, el kell utasítani.

(5)   Ha a kérelmező szervezet által benyújtott adatok alapján indokolt a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat iránti kérelem elvégzése, és a hozzáférést igénylő kérelmező által benyújtott információk nem elegendőek az ilyen vizsgálat iránti kérelem érvénytelenítéséhez, a hozzáférés nem adható meg.

(6)   Az igazgatási szervezet döntése elfogadására időkeretet határoz meg, amely nem haladhatja meg az összes releváns információ beérkezésétől számított 6 hetet.

(7)   Minden információt elektronikus formában kell megküldeni az igazgatási szervezetnek.

13. cikk

A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat tartalma

(1)   A közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát akkor kell veszélyeztetettnek tekinteni, ha a javasolt új szolgáltatás jelentős negatív hatást gyakorol a következőkre:

| i. | a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatás nyereségessége, és/vagy |
| --- | --- |

i.

a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatás nyereségessége, és/vagy

| ii. | a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság nettó költsége. |
| --- | --- |

ii.

a közszolgáltatási szerződést odaítélő illetékes hatóság nettó költsége.

(2)   Az igazgatási szervezet értékelést végez arra vonatkozóan, hogy a javasolt új szolgáltatás veszélyezteti-e a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát. Az igazgatási szervezet által végzett elemzés középpontjában annak a gazdasági hatásnak kell állnia, amelyet a javasolt új szolgáltatás a közszolgáltatási szerződés teljes időtartama alatt a szóban forgó szerződés egészére gyakorol, nem csupán az annak keretében nyújtott egyedi szolgáltatásokra. Alkalmazhatók külön kritériumokra vonatkozó, előre meghatározott küszöbértékek, azonban nem a többi kritériumtól elszigetelten.

(3)   Az igazgatási szervezet figyelembe veszi az új szolgáltatásból fakadó rövid, illetve hosszú távú fogyasztói előnyöket is.

14. cikk

A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozó értékelési kritériumok

Az értékelési folyamat során az igazgatási szervezet figyelembe veszi különösen a következő kritériumokat:

| a) | a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatások nettó pénzügyi hatására gyakorolt befolyás a szóban forgó szerződés teljes időtartama alatt; |
| --- | --- |

a)

a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott szolgáltatások nettó pénzügyi hatására gyakorolt befolyás a szóban forgó szerződés teljes időtartama alatt;

| b) | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság lehetséges válaszai a versenykihívásra; |
| --- | --- |

b)

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság lehetséges válaszai a versenykihívásra;

| c) | a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság lehetséges költségmegtakarításai (például nem pótolják azon járműveket, amelyeknek lejárt az engedélye, vagy a személyzet azon tagjait, amelyeknek lejárt a szerződése), valamint a szóban forgó társaságnak a javasolt új szolgáltatásból származó potenciális előnyei (például olyan nemzetközi utasok jelentkezése, akik adott esetben igénybe veszik a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott regionális szolgáltatással elérhető csatlakozást); |
| --- | --- |

c)

a közszolgáltatási szerződést teljesítő vállalkozó vasúti társaság lehetséges költségmegtakarításai (például nem pótolják azon járműveket, amelyeknek lejárt az engedélye, vagy a személyzet azon tagjait, amelyeknek lejárt a szerződése), valamint a szóban forgó társaságnak a javasolt új szolgáltatásból származó potenciális előnyei (például olyan nemzetközi utasok jelentkezése, akik adott esetben igénybe veszik a közszolgáltatási szerződés keretében nyújtott regionális szolgáltatással elérhető csatlakozást);

| d) | a közszolgáltatási szerződés hatókörének esetleges szűkítése, különösen ha a szerződés az értékelés idején hamarosan lejár; |
| --- | --- |

d)

a közszolgáltatási szerződés hatókörének esetleges szűkítése, különösen ha a szerződés az értékelés idején hamarosan lejár;

| e) | a vasúti szolgáltatások teljesítésére és minőségére gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

e)

a vasúti szolgáltatások teljesítésére és minőségére gyakorolt hatás;

| f) | a vasúti szolgáltatások tekintetében tervezett menetrendre gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

f)

a vasúti szolgáltatások tekintetében tervezett menetrendre gyakorolt hatás;

| g) | adott esetben a vállalkozó vasúti társaság vagy az illetékes hatóságok általi, járművekkel kapcsolatos beruházásokra gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

g)

adott esetben a vállalkozó vasúti társaság vagy az illetékes hatóságok általi, járművekkel kapcsolatos beruházásokra gyakorolt hatás.

15. cikk

A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat eredménye

(1)   A gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat eredményeként az igazgatási szervezet a 2012/34/EU irányelv 11. cikkének (1) bekezdése alapján döntést hoz arról, hogy a vasúti infrastruktúrához való hozzáférést milyen indokkal engedélyezi, módosítja, engedélyezi bizonyos feltételekkel vagy utasítja el.

(2)   A javasolt új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatás vasúti infrastruktúrához való hozzáférését elutasító döntés meghozatala előtt az igazgatási szervezet lehetőséget ad a kérelmezőnek a terv kiigazítására úgy, hogy az ne veszélyeztesse a közszolgáltatási szerződés gazdasági egyensúlyát.

(3)   Honlapján az igazgatási szervezet közzéteszi döntését annak indoklásával együtt, tiszteletben tartva az érzékeny üzleti információk bizalmas kezelésének elvét.

16. cikk

A gazdasági egyensúlyra vonatkozó vizsgálatból adódó döntés felülvizsgálata

(1)   A 2012/34/EU irányelv 11. cikkének (3) bekezdésében felsorolt szervezetek az igazgatási szervezet által meghatározott feltételek mellett kérhetik a gazdasági egyensúlyra vonatkozó vizsgálatból adódó döntés felülvizsgálatát. E feltételek közé a következők tartozhatnak:

| a) | az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásban lényeges változás történik az igazgatási szervezet által elemzett adatokhoz képest; vagy |
| --- | --- |

a)

az új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatásban lényeges változás történik az igazgatási szervezet által elemzett adatokhoz képest; vagy

| b) | lényeges különbség mutatkozik a közszolgáltatási szerződés keretében végzett szolgáltatásokra gyakorolt tényleges és becsült hatások között; vagy |
| --- | --- |

b)

lényeges különbség mutatkozik a közszolgáltatási szerződés keretében végzett szolgáltatásokra gyakorolt tényleges és becsült hatások között; vagy

| c) | a közszolgáltatási szerződés a tervezett idő előtt megszűnik. |
| --- | --- |

c)

a közszolgáltatási szerződés a tervezett idő előtt megszűnik.

(2)   Ha az igazgatási szervezet döntésében másképpen nem rendelkezik, a döntés felülvizsgálata nem kérhető a döntés közzétételétől számított három éven belül, kivéve, ha fennáll az (1) bekezdés a) pontja szerinti körülmény.

17. cikk

Az igazgatási szervezet együttműködése a javasolt új szolgáltatás nyújtásában illetékes más igazgatási szervezetekkel

(1)   A kérelmező arra vonatkozó értesítésének beérkezése után, hogy új nemzetközi vasúti személyszállítási szolgáltatást kíván indítani, az igazgatási szervezet tájékoztatja a javasolt új szolgáltatás által érintett útvonalért felelős többi igazgatási szervezetet. Az említett igazgatási szervezetek ellenőrzik, hogy az igazgatási szervezet honlapján közzétett értesítési űrlapon szereplő adatok összhangban vannak-e az általuk a kérelmezőtől megkapott adatokkal. Következetlenség esetén tájékoztatják erről az igazgatási szervezetet.

(2)   Az 5. vagy a 10. cikkben említett szervezetek által a fő célra vagy a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatra vonatkozóan benyújtott kérelem beérkezése után az igazgatási szervezet tájékoztatja a javasolt új szolgáltatás által érintett útvonal egyes szakaszaiért felelős többi igazgatási szervezetet.

(3)   Az igazgatási szervezetek a vizsgálatok eredményét közlik a javasolt új szolgáltatás által érintett útvonal egyes szakaszaiért felelős többi igazgatási szervezetekkel. Az igazgatási szervezeteknek ezt döntésük végső elfogadását megelőzően kell megtenniük oly módon, hogy a többi igazgatási szervezet számára elegendő idő álljon rendelkezésre ahhoz, hogy észrevételt fűzzenek a vizsgálat eredményeihez.

(4)   A vizsgálatokat érintő információcsere során az igazgatási szervezetek bizalmasan kezelik az érzékeny üzleti információkat, amelyeket a vizsgálatokba bevont felektől kaptak. Információikat csak az adott üggyel összefüggésben használhatják fel.

18. cikk

Díjak

A tagállamok vagy adott esetben az igazgatási szervezetek díjat szabhatnak ki a fő célra irányuló vizsgálatért, a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatért és a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálat felülvizsgálatáért az adott vizsgálatot vagy felülvizsgálatot kérő szervezet részére. Ilyen esetben a díjat megkülönböztetésmentesen, ésszerűen és hatékonyan, valamint átlátható módon kell kiszabni minden kérelmező szervezetre, továbbá a díj összege nem haladhatja meg a személyzet munkaköltségét és a kérelemhez kapcsolódó kiadásokat.

19. cikk

Módszertan

(1)   Az igazgatási szervezet e rendelet rendelkezéseivel összhangban módszertant dolgoz ki a fő célra irányuló vizsgálatokra és – adott esetben – a gazdasági egyensúlyra irányuló vizsgálatokra vonatkozóan. Az említett módszertannak egyértelműnek, átláthatónak és megkülönböztetésmentesnek kell lennie, és azt az igazgatási szervezet honlapján közzé kell tenni.

(2)   A módszertant a piaci fejleményeknek megfelelő módon kell meghatározni, megengedve a későbbi – különösen az igazgatási szervezetek tapasztalatainak fényében történő – változtatást.

20. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. június 16-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 32. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

2

---

| 12.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 239/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 239/11

---

A BIZOTTSÁG 870/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 11.)

a vasútiinfrastruktúra-kapacitás kérelmezőire vonatkozó kritériumokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-i 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 41. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2012/34/EU irányelv 41. cikkének (2) bekezdése értelmében a pályahálózat-működtetők a kérelmezők számára követelményeket írhatnak elő az infrastruktúra jövőbeli bevételeivel és használatával kapcsolatos jogos elvárásaik védelme érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 2012/34/EU irányelv 41. cikkének (2) bekezdése értelmében a pályahálózat-működtetők a kérelmezők számára követelményeket írhatnak elő az infrastruktúra jövőbeli bevételeivel és használatával kapcsolatos jogos elvárásaik védelme érdekében.

| (2) | E követelményeknek megfelelőeknek, átláthatóknak és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük. A követelmények csak a pénzügyi garancia nyújtását tartalmazhatják, mely nem lépheti túl a kérelmező tevékenységének tervezett volumenével arányos mértéket, és annak biztosítékát, hogy a kérelmező az előírásoknak megfelelő ajánlatokat tud készíteni az infrastruktúra-kapacitásra. |
| --- | --- |

(2)

E követelményeknek megfelelőeknek, átláthatóknak és megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük. A követelmények csak a pénzügyi garancia nyújtását tartalmazhatják, mely nem lépheti túl a kérelmező tevékenységének tervezett volumenével arányos mértéket, és annak biztosítékát, hogy a kérelmező az előírásoknak megfelelő ajánlatokat tud készíteni az infrastruktúra-kapacitásra.

| (3) | A pénzügyi garanciák ölthetik előlegfizetés vagy pénzügyi intézmény által nyújtott garancia formáját. |
| --- | --- |

(3)

A pénzügyi garanciák ölthetik előlegfizetés vagy pénzügyi intézmény által nyújtott garancia formáját.

| (4) | A (2) preambulumbekezdésben említett követelmények megfelelőségének megítélésekor figyelembe kell venni, hogy a konkurens közlekedési módok – tehát a közúti és a légi közlekedés, a tengeri és a belvízi közlekedés – infrastruktúrája gyakran díjmentesen használható, ezért egyúttal mentes a pénzügyi garanciáktól. A közlekedési módok közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében a pénzügyi garanciák szintjét és időtartamát szigorúan a minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(4)

A (2) preambulumbekezdésben említett követelmények megfelelőségének megítélésekor figyelembe kell venni, hogy a konkurens közlekedési módok – tehát a közúti és a légi közlekedés, a tengeri és a belvízi közlekedés – infrastruktúrája gyakran díjmentesen használható, ezért egyúttal mentes a pénzügyi garanciáktól. A közlekedési módok közötti tisztességes verseny biztosítása érdekében a pénzügyi garanciák szintjét és időtartamát szigorúan a minimumra kell korlátozni.

| (5) | Ezek a pénzügyi garanciák csak annyiban megfelelőek, amennyiben szükségesek ahhoz, hogy biztosítékot nyújtsanak a pályahálózat-működtetőknek az infrastruktúra jövőbeli bevételeivel és használatával kapcsolatban. Tekintettel arra, hogy a pályahálózat-működtetők támaszkodhatnak a vasúti társaságok megfelelő pénzügyi helyzetének a 2012/34/EU irányelv III. fejezetének és különösen 20. cikkének megfelelően lefolytatott engedélyezési eljárás szerinti ellenőrzésére és felügyeletére, tovább csökken a pénzügyi garanciák szükségessége. |
| --- | --- |

(5)

Ezek a pénzügyi garanciák csak annyiban megfelelőek, amennyiben szükségesek ahhoz, hogy biztosítékot nyújtsanak a pályahálózat-működtetőknek az infrastruktúra jövőbeli bevételeivel és használatával kapcsolatban. Tekintettel arra, hogy a pályahálózat-működtetők támaszkodhatnak a vasúti társaságok megfelelő pénzügyi helyzetének a 2012/34/EU irányelv III. fejezetének és különösen 20. cikkének megfelelően lefolytatott engedélyezési eljárás szerinti ellenőrzésére és felügyeletére, tovább csökken a pénzügyi garanciák szükségessége.

| (6) | Az említett garanciákra alkalmazandó a megkülönböztetés tilalmának elve, tehát nem szabad eltérő követelményeket támasztani a magán-, illetve a köztulajdonban lévő kérelmezőkkel szemben. |
| --- | --- |

(6)

Az említett garanciákra alkalmazandó a megkülönböztetés tilalmának elve, tehát nem szabad eltérő követelményeket támasztani a magán-, illetve a köztulajdonban lévő kérelmezőkkel szemben.

| (7) | A garanciáknak arányosaknak kell lenniük a pályahálózat-működtetők által a kapacitáselosztás különböző szakaszaiban vállalt kockázat szintjével. A kockázat általában alacsonynak tekinthető mindaddig, amíg mód van a kapacitás más vasúti társaságok közötti újraelosztására. |
| --- | --- |

(7)

A garanciáknak arányosaknak kell lenniük a pályahálózat-működtetők által a kapacitáselosztás különböző szakaszaiban vállalt kockázat szintjével. A kockázat általában alacsonynak tekinthető mindaddig, amíg mód van a kapacitás más vasúti társaságok közötti újraelosztására.

| (8) | Az előírásoknak megfelelő ajánlatok készítésére vonatkozóan kért garancia csak akkor tekinthető megfelelőnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek, ha a pályahálózat-működtető a hálózati üzletszabályzatban egyértelmű és átlátható szabályokat határoz meg a kapacitáskérelem elkészítésére, és a kérelmezők rendelkezésére bocsátja a szükséges támogató eszközöket. Mivel a kérelmezési eljárást megelőzően nincs mód az előírásoknak megfelelő ajánlatok készítésére való képesség tárgyilagos megállapítására, bármely, e képesség tekintetében fennálló hiányosság csak az eljárást követően állapítható meg azon az alapon, hogy a kérelmező több ízben elmulasztja a pályahálózat-működtető rendelkezésére bocsátani a vonatkozó ajánlatokat vagy a szükséges információkat. Az ilyen mulasztás a kérelmező felelőssége, és szankciót von maga után, amely a kérelmezőnek az adott menetvonal-kérelmezési eljárásból történő kizárásával járhat. |
| --- | --- |

(8)

Az előírásoknak megfelelő ajánlatok készítésére vonatkozóan kért garancia csak akkor tekinthető megfelelőnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek, ha a pályahálózat-működtető a hálózati üzletszabályzatban egyértelmű és átlátható szabályokat határoz meg a kapacitáskérelem elkészítésére, és a kérelmezők rendelkezésére bocsátja a szükséges támogató eszközöket. Mivel a kérelmezési eljárást megelőzően nincs mód az előírásoknak megfelelő ajánlatok készítésére való képesség tárgyilagos megállapítására, bármely, e képesség tekintetében fennálló hiányosság csak az eljárást követően állapítható meg azon az alapon, hogy a kérelmező több ízben elmulasztja a pályahálózat-működtető rendelkezésére bocsátani a vonatkozó ajánlatokat vagy a szükséges információkat. Az ilyen mulasztás a kérelmező felelőssége, és szankciót von maga után, amely a kérelmezőnek az adott menetvonal-kérelmezési eljárásból történő kizárásával járhat.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/34/EU irányelv 62. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2012/34/EU irányelv 62. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet követelményeket határoz meg azon pénzügyi garanciák tekintetében, amelyeket a pályahálózat-működtetők kérhetnek annak biztosítása érdekében, hogy az infrastruktúra jövőbeli bevételeivel kapcsolatos jogos elvárásaik teljesüljenek, anélkül, hogy a szóban forgó garanciák túllépnék a kérelmező tevékenységének tervezett volumenével arányos mértéket. Az említett követelmények között különösen az arra vonatkozó feltételek szerepelnek, hogy mikor kérhető garancia vagy előlegfizetés, valamint hogy milyen mértékű és időtartamú lehet a pénzügyi garancia. E rendelet továbbá meghatároz bizonyos részleteket azon kritériumok tekintetében, amelyek alapján értékelhető a kérelmező képessége az előírásoknak megfelelő, infrastruktúra-kapacitásra irányuló ajánlatok készítésére.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| | „pénzügyi garancia”: a) az infrastruktúra-használati díjak megfizetésére vonatkozó jövőbeli kötelezettség mérséklésére és megelőlegezésére szolgáló előlegfizetés; vagy b) olyan szerződéses megállapodás, amely keretében valamely pénzügyi intézmény – például bank – kötelezettséget vállal annak biztosítására, hogy a szóban forgó kifizetések esedékességük napján teljesülnek. |
| --- | --- |

„pénzügyi garancia”: a) az infrastruktúra-használati díjak megfizetésére vonatkozó jövőbeli kötelezettség mérséklésére és megelőlegezésére szolgáló előlegfizetés; vagy b) olyan szerződéses megállapodás, amely keretében valamely pénzügyi intézmény – például bank – kötelezettséget vállal annak biztosítására, hogy a szóban forgó kifizetések esedékességük napján teljesülnek.

3. cikk

A pénzügyi garanciákra vonatkozó feltételek

(1)   A kérelmező választhat, hogy a pénzügyi garanciára irányuló kérésnek a 2. cikk értelmében vett előlegfizetés vagy szerződéses megállapodás útján tesz-e eleget. Amennyiben a pályahálózat-működtető az infrastruktúra-használati díjakra vonatkozó előlegfizetési követelményt támaszt egy kérelmezővel szemben, nem kérhet egyúttal ugyanazon tervezett tevékenységekre vonatkozó más pénzügyi garanciákat is.

(2)   A pályahálózat-működtető csak abban az esetben kérhet pénzügyi garanciákat a kérelmezőtől, ha a kérelmező hitelminősítéséből arra lehet következtetni, hogy nehézségekbe ütközhet számára az infrastruktúra-használati díjak rendszeres megfizetése. A pályahálózat-működtetőnek adott esetben a hálózati üzletszabályzat díjszabási elvekről szóló szakaszában kell megemlítenie a szóban forgó hitelminősítéseket. A pályahálózat-működtetőnek a pénzügyi garanciára vonatkozó kérését valamely hitelminősítő intézet által a rendelkezésére bocsátott, két évnél nem régebbi minősítésre kell alapoznia.

(3)   A pályahálózat-működtető nem kérhet pénzügyi garanciát:

| a) | a kijelölt vasúttársaságtól ugyanazon tervezett tevékenységekre vonatkozó jövőbeli kifizetések fedezésére, ha a kérelmező, amely nem vasúttársaság, már nyújtott vagy fizetett pénzügyi garanciát; |
| --- | --- |

a)

a kijelölt vasúttársaságtól ugyanazon tervezett tevékenységekre vonatkozó jövőbeli kifizetések fedezésére, ha a kérelmező, amely nem vasúttársaság, már nyújtott vagy fizetett pénzügyi garanciát;

| b) | ha az infrastruktúra-használati díjat a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében valamely illetékes hatóságnak kell megfizetnie a pályahálózat-működtető részére. |
| --- | --- |

b)

ha az infrastruktúra-használati díjat a 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében valamely illetékes hatóságnak kell megfizetnie a pályahálózat-működtető részére.

4. cikk

A pénzügyi garanciák mértéke és időtartama

(1)   Az egy kérelmezőre vonatkozó pénzügyi garanciák mértéke nem haladhatja meg a kérelmezett vonatüzemeltetés során két hónap alatt felmerülő díjak becsült összegét.

(2)   A 2012/34/EU irányelv 36. cikkének megfelelően fizetett foglalási díjak levonandók az (1) bekezdésben említett díjak becsült maximális összegéből.

(3)   A pályahálózat-működtető nem követelheti meg, hogy egy pénzügyi garancia több mint tíz nappal annak a hónapnak az első napját megelőzően lépjen érvénybe, amelyben a vasúti társaság megkezdi azon vonatok üzemeltetését, amelyek vonatkozásában az infrastruktúra-használati díjak megfizetését a szóban forgó pénzügyi garancia fedezni hivatott. Amennyiben a kapacitáselosztásra az említett időpont után kerül sor, a pályahálózat-működtető rövid határidővel is kérheti a pénzügyi garanciát.

5. cikk

Az előírásoknak megfelelő infrastruktúra-kapacitási ajánlatok készítésének képessége

A pályahálózat-működtető csak abban az esetben utasíthat el egy adott menetvonalra vonatkozó kérelmet azon az alapon, hogy a kérelmező nem nyújt biztosítékot arra nézve, hogy az előírásoknak megfelelő ajánlatokat tud készíteni az infrastruktúra-kapacitásra a 2012/34/EU irányelv 41. cikkének (2) bekezdése értelmében, ha:

| a) | a kérelmező a hiányzó információ rendelkezésre bocsátására irányuló két egymást követő kérésre nem reagál, vagy ismételten olyan választ ad, amely nem felel meg a 2012/34/EU irányelv 27. cikkében és IV. mellékletében említett hálózati üzletszabályzatban meghatározott feltételeknek a menetvonal-kérelmezési eljárások tekintetében; és |
| --- | --- |

a)

a kérelmező a hiányzó információ rendelkezésre bocsátására irányuló két egymást követő kérésre nem reagál, vagy ismételten olyan választ ad, amely nem felel meg a 2012/34/EU irányelv 27. cikkében és IV. mellékletében említett hálózati üzletszabályzatban meghatározott feltételeknek a menetvonal-kérelmezési eljárások tekintetében; és

| b) | a pályahálózat-működtető az igazgatási szervezet számára, annak megelégedésére megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy megtett minden elvárható lépést a kérelmek megfelelő és időben történő benyújtásának elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

b)

a pályahálózat-működtető az igazgatási szervezet számára, annak megelégedésére megfelelő módon bizonyítani tudja, hogy megtett minden elvárható lépést a kérelmek megfelelő és időben történő benyújtásának elősegítése érdekében.

6. cikk

Átmeneti rendelkezés

Adott esetben a pályahálózat-működtetők hálózati üzletszabályzataikat az e rendelet hatálybalépését követő első menetrendi időszakra a rendelet rendelkezéseihez igazítják.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2015. június 16-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 32. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. október 23-i 1370/2007/EK rendelete a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

2

---

| 12.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 239/14

---

A BIZOTTSÁG 871/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 11.)

a bizonyos állományok tekintetében 2014-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (1), (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2013. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | a Tanács 1262/2012/EU rendelete (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2013. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

a Tanács 1262/2012/EU rendelete (2),

| — | a Tanács 1088/2012/EU rendelete (3), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1088/2012/EU rendelete (3),

| — | a Tanács 1261/2012/EU rendelete (4), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1261/2012/EU rendelete (4),

| — | a Tanács 39/2013/EU rendelete (5), valamint |
| --- | --- |

—

a Tanács 39/2013/EU rendelete (5), valamint

| — | a Tanács 40/2013/EU rendelete (6). |
| --- | --- |

—

a Tanács 40/2013/EU rendelete (6).

| (2) | A 2014. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | az 1262/2012/EU rendelet, |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2014. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

az 1262/2012/EU rendelet,

| — | a Tanács 1180/2013/EU rendelete (7), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1180/2013/EU rendelete (7),

| — | a Tanács 24/2014/EU rendelete (8), |
| --- | --- |

—

a Tanács 24/2014/EU rendelete (8),

| — | a Tanács 43/2014/EU rendelete (9). |
| --- | --- |

—

a Tanács 43/2014/EU rendelete (9).

| (3) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit. |
| --- | --- |

(3)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit.

| (4) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy az ilyen kvótacsökkentéseket a következő évben vagy években, az ugyanott meghatározott szorzótényezők alkalmazásával kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(4)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy az ilyen kvótacsökkentéseket a következő évben vagy években, az ugyanott meghatározott szorzótényezők alkalmazásával kell végrehajtani.

| (5) | Egyes tagállamok túllépték a 2013-ra megállapított halászati kvótáikat. Ezért a túlhalászott állományok tekintetében helyénvaló csökkenteni a számukra 2014-re és – adott esetben – a későbbi évekre vonatkozóan megállapított halászati kvótákat. |
| --- | --- |

(5)

Egyes tagállamok túllépték a 2013-ra megállapított halászati kvótáikat. Ezért a túlhalászott állományok tekintetében helyénvaló csökkenteni a számukra 2014-re és – adott esetben – a későbbi évekre vonatkozóan megállapított halászati kvótákat.

| (6) | Mivel Dánia 2013-ban a 2. és 4. gazdálkodási terület uniós vizeiben túlhalászással kimerítette a homoki angolna vonatkozásában számára megállapított teljes kifogható mennyiséget, csökkenteni kell halászati kvótáit. 2014-ben az érintett vizekben a homoki angolna vonatkozásában az állomány változásának és a helyi állományok helyreállításának a figyelemmel kísérése érdekében minimális kifogott mennyiséget engedélyeztek. Az említett kvótacsökkentéssel azonban a továbbiakban nem lehetséges a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által javasolt, a homokiangolna-gazdálkodás felügyeletére vonatkozó rendszer fenntartása. Ezért a Dánia által az említett területeken 2013-ban túlhalászással kimerített kvóták csökkentését a 3. homokiangolna-gazdálkodási területre vonatkozóan kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(6)

Mivel Dánia 2013-ban a 2. és 4. gazdálkodási terület uniós vizeiben túlhalászással kimerítette a homoki angolna vonatkozásában számára megállapított teljes kifogható mennyiséget, csökkenteni kell halászati kvótáit. 2014-ben az érintett vizekben a homoki angolna vonatkozásában az állomány változásának és a helyi állományok helyreállításának a figyelemmel kísérése érdekében minimális kifogott mennyiséget engedélyeztek. Az említett kvótacsökkentéssel azonban a továbbiakban nem lehetséges a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által javasolt, a homokiangolna-gazdálkodás felügyeletére vonatkozó rendszer fenntartása. Ezért a Dánia által az említett területeken 2013-ban túlhalászással kimerített kvóták csökkentését a 3. homokiangolna-gazdálkodási területre vonatkozóan kell végrehajtani.

| (7) | Spanyolország 2012-ben túlhalászással kimerítette az ICES IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (NEP/93411) tekintetében számára kiosztott norvéghomár-kvótát. Spanyolország kérelmére a 75,45 tonnás mennyiségnek megfelelő, 2013-ban esedékes csökkentést 2013-tól kezdődően hároméves időtartamra ütemezték át. A Spanyolországot a NEP/93411 jelű állományból megillető kvóta vonatkozó fennmaradó éves csökkentésének mértéke 2014-ben 25 tonnát, 2015-ben pedig 19 tonnát tesz ki, az esetleges későbbi kvótakiigazítás sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(7)

Spanyolország 2012-ben túlhalászással kimerítette az ICES IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (NEP/93411) tekintetében számára kiosztott norvéghomár-kvótát. Spanyolország kérelmére a 75,45 tonnás mennyiségnek megfelelő, 2013-ban esedékes csökkentést 2013-tól kezdődően hároméves időtartamra ütemezték át. A Spanyolországot a NEP/93411 jelű állományból megillető kvóta vonatkozó fennmaradó éves csökkentésének mértéke 2014-ben 25 tonnát, 2015-ben pedig 19 tonnát tesz ki, az esetleges későbbi kvótakiigazítás sérelme nélkül.

| (8) | A 770/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (10) és az 1402/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (11) 2013 tekintetében egyes országok és egyes fajok vonatkozásában már rendelkezett kvótacsökkentésekről. Egyes tagállamok tekintetében azonban egyes fajokra nagyobb mértékű csökkentések voltak alkalmazandók a rendelkezésre álló, vonatkozó 2013-as kvótánál, így azokat a szóban forgó évben nem lehetett teljes mértékben végrehajtani. Annak érdekében, hogy ilyen esetekben az érintett állományra vonatkozó teljes mennyiség levonásra kerüljön, a fennmaradó mennyiségeket a 2014-es és – adott esetben – későbbi kvóták megállapításakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(8)

A 770/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (10) és az 1402/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (11) 2013 tekintetében egyes országok és egyes fajok vonatkozásában már rendelkezett kvótacsökkentésekről. Egyes tagállamok tekintetében azonban egyes fajokra nagyobb mértékű csökkentések voltak alkalmazandók a rendelkezésre álló, vonatkozó 2013-as kvótánál, így azokat a szóban forgó évben nem lehetett teljes mértékben végrehajtani. Annak érdekében, hogy ilyen esetekben az érintett állományra vonatkozó teljes mennyiség levonásra kerüljön, a fennmaradó mennyiségeket a 2014-es és – adott esetben – későbbi kvóták megállapításakor figyelembe kell venni.

| (9) | A halászati kvótákra vonatkozó, e rendeletben előírt csökkentéseket a 165/2011/EU bizottsági rendeletnek (12) és a 185/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (13) megfelelően alkalmazandó csökkentések sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(9)

A halászati kvótákra vonatkozó, e rendeletben előírt csökkentéseket a 165/2011/EU bizottsági rendeletnek (12) és a 185/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek (13) megfelelően alkalmazandó csökkentések sérelme nélkül kell alkalmazni.

| (10) | Mivel a kvótákat tonnában vagy egész darabokban fejezik ki, a csökkentéseket lefelé kerekítették a legközelebbi tonnára vagy darabszámra, és az egy tonna vagy egy darab alatti mennyiségeket nem vették figyelembe, |
| --- | --- |

(10)

Mivel a kvótákat tonnában vagy egész darabokban fejezik ki, a csökkentéseket lefelé kerekítették a legközelebbi tonnára vagy darabszámra, és az egy tonna vagy egy darab alatti mennyiségeket nem vették figyelembe,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1262/2012/EU, az 1180/2013/EU, a 24/2014/EU és a 43/2014/EU rendeletben a 2014. évre megállapított kvótákat az e rendelet mellékletében foglaltaknak megfelelően csökkenteni kell.

(2)   Az (1) bekezdés a 165/2011/EU rendeletben és a 185/2013/EU végrehajtási rendeletben előírt csökkentések sérelme nélkül alkalmazandó.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2012. december 20-i 1262/2012/EU rendelete az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2013. és 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 356., 2012.12.22., 22. o.).

2

(3)  A Tanács 2012. november 20-i 1088/2012/EU rendelete a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról (HL L 323., 2012.11.22., 2. o.).

3

(4)  A Tanács 2012. december 20-i 1261/2012/EU rendelete bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról (HL L 356., 2012.12.22., 19. o.).

4

(5)  A Tanács 2013. január 21-i 39/2013 EU rendelete a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról (HL L 23., 2013.1.25., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2013. január 21-i 40/2013 EU rendelete az uniós vizeken, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról (HL L 23., 2013.1.25., 54. o.).

6

(7)  A Tanács 2013. november 19-i 1180/2013/EU rendelete a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 313., 2013.11.22., 4. o.).

7

(8)  A Tanács 2014. január 10-i 24/2014/EU rendelete bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 9., 2014.1.14., 4. o.).

8

(9)  A Tanács 2014. január 20-i 43/2014/EU rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról (HL L 24., 2014.1.28., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság 2013. augusztus 8-i 770/2013/EU végrehajtási rendelete a bizonyos állományok tekintetében 2013-ban rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 215., 2013.8.10., 1. o.)

10

(11)  A Bizottság 2013. december 19-i 1402/2013/EU végrehajtási rendelete a bizonyos állományok tekintetében rendelkezésre álló 2013. évi halászati kvótáknak a más állományok előző évben való túlhalászása miatti csökkentéséről és a 770/2013/EU végrehajtási rendeletnek az elkövetkező években levonandó összegek tekintetében történő módosításáról (HL L 349., 2013.12.21., 61. o.).

11

(12)  A Bizottság 2011. február 22-i 165/2011/EU rendelete a Spanyolországnak 2011-re és a későbbi évekre odaítélt egyes makrélakvótáknak a 2010. évi túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 48., 2011.2.23., 11. o.).

12

(13)  A Bizottság 2013. március 5-i 185/2013/EU végrehajtási rendelete a Spanyolország részére 2013-ra és a későbbi évekre odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 62., 2013.3.6., 62. o.).

13

---

MELLÉKLET

A TÚLHALÁSZOTT ÁLLOMÁNYOKRA VONATKOZÓ KVÓTÁK CSÖKKENTÉSE

| Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | 2013. évi kiinduló kvóta | 2013. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség tonnában) (1) | 2013. évi összfogás (tonnában) | A megengedett kirakodási mennyiséghez viszonyított kvótafelhasználás (%) | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (tonnában) | Szorzótényező (2) | Kiegészítő szorzótényező (3)
   (4) | 2013-ból fennmaradó csökkentés | Fennmaradó egyenleg (5) | A 2015-ben és a későbbi év(ek)ben levonandó mennyiségek (tonnában) | 2014-ben alkalmazott csökkentések
  (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | HAD | 7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 157,000 | 167,600 | 174,700 | 104,24 | 7,100 | / | / | / | / | | 7 |
| BE | HER | 4CXB7D | Hering | IVc, VIId, a blackwateri állomány kivételével | 9 285,000 | 14,000 | 22,200 | 158,57 | 8,200 | / | / | / | / | | 8 |
| BE | PLE | 7FG. | Sima lepényhal | VIIf és VIIg övezet | 46,000 | 160,000 | 185,700 | 116,06 | 25,700 | / | / | / | / | | 25 |
| BE | SRX | 07D. | Rájaalakúak | A VIId övezet uniós vizei | 72,000 | 75,300 | 87,700 | 116,47 | 12,400 | / | / | / | / | | 12 |
| BE | SRX | 2AC4-C | Rájaalakúak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 211,000 | 218,800 | 229,800 | 105,03 | 11,000 | / | / | / | / | | 11 |
| DK | HER | *3BCDC | Hering | A 22-32. alkörzet uniós vizei | 1 972,720 | 1 972,720 | 2 039,210 | 103,37 | 66,490 | / | / | / | / | | 66 |
| DK | MAC | 2A34. | Makréla | IIIa és IV övezet; a IIa, IIIb, IIIc és a 22–32. alkörzet uniós vizei | 15 072,000 | 16 780,390 | 17 043,000 | 101,56 | 262,610 | / | / | / | / | | 262 |
| DK | NOP | 04-N | Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások | A IV övezet norvég vizei | 0 | 0 | 4,980 | Nem alkalmazandó | 4,980 | / | / | / | / | | 4 |
| DK | POK | 1N2AB. | Fekete tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 20,000 | 21,680 | 108,40 | 1,680 | / | / | / | / | | 1 |
| DK | SAN | 234_2 | Homoki angolnák | A 2. homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei | 16 549,000 | 16 837,980 | 21 144,000 | 125,57 | 4 306,020 | 1,4 | / | / | / | | 6 028 (6) |
| DK | SAN | 234_4 | Homoki angolnák | A 4. homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei | 3 773,000 | 3 999,300 | 5 064,000 | 126,62 | 1 064,700 | 1,4 | / | / | / | | 1 490 (6) |
| EL | BFT | AE45WM | Kékúszójú tonhal | Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és Földközi-tenger | 129,07 | 177,520 | 177,557 | 100,02 | 0,037 | / | C | 1,435 | / | | 1,49 |
| ES | ALF | 3X14- | Tízujjú nyálkásfejűhalak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 70,000 | 59,470 | 61,770 | 103,87 | 2,300 | / | A | / | / | | 3 |
| ES | BLI | 5B67- | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 79,000 | 79,000 | 138,649 | 175,49 | 59,640 | / | / | 4,22 | 0,07 | | 63 |
| ES | BSF | 56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 174,000 | 102,030 | 109,190 | 107,02 | 7,16 | / | A | / | / | | 10 |
| ES | BSF | 8910- | Fekete abroncshal | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei | 12,000 | 2,770 | 3,340 | 120,58 | 0,570 | / | A | 32,85 | / | | 33 |
| ES | BUM | ATLANT | Kormos marlin | Atlanti-óceán | 27,20 | 16,920 | 44,040 | 260,28 | 27,120 | / | / | / | / | | 27 |
| ES | COD | N3M. | Közönséges tőkehal | NAFO 3M | 2 019,000 | 2 318,240 | 2 360,100 | 101,81 | 41,86 | / | / | / | / | | 41 |
| ES | DGS | 15X14 | Tüskéscápa | Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 0 | 0 | 1,670 | Nem alkalmazandó | 1,670 | / | A | / | / | | 2 |
| ES | DWS | 56789- | Mélytengeri cápák | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 0 | 0 | 5,330 | Nem alkalmazandó | 5,330 | / | A | / | / | | 8 |
| ES | GFB | 89- | Ezüstös tengericompó | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 242,000 | 185,560 | 214,640 | 115,67 | 29,080 | / | A | / | / | | 43 |
| ES | GHL | 1/2INT | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet nemzetközi vizei | / | 0 | 4,700 | Nem alkalmazandó | 4,700 | / | / | / | / | | 4 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 12,370 | Nem alkalmazandó | 12,370 | / | / | / | / | | 12 |
| ES | GHL | N3LMNO | Grönlandi laposhal | NAFO 3LMNO | 4 262,000 | 4 228,560 | 4 287,200 | 101,39 | 58,640 | / | C | / | / | | 87 |
| ES | HAD | 5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | / | 5,850 | 13,550 | 231,62 | 7,700 | / | A | 10,72 | / | | 22 |
| ES | HAD | 7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | / | 0 | 8,540 | Nem alkalmazandó | 8,540 | / | / | / | / | | 8 |
| ES | NEP | 9/3411 | Norvég homár | IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 62,00 | 36,850 | 31,340 | 85,05 | – 5,51 | / | Nem alkalmazandó | 44,79
   (7) | | 19 | 25 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Egyéb fajok | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 15,530 | Nem alkalmazandó | 15,530 | / | / | / | / | | 15 |
| ES | POL | 08C. | Sávos tőkehal | VIIIc övezet | 208,000 | 208,000 | 239,310 | 115,05 | 31,310 | / | / | / | / | | 31 |
| ES | POR | 3-1234 | Heringcápa | Francia Guyana vizei, Kattegat; a Skagerrak és az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós vizei; a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet uniós vizei | 0 | 0 | 3,160 | Nem alkalmazandó | 3,160 | / | / | / | / | | 3 |
| ES | RED | 51214D | Vörös álsügérek | Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 433,000 | 2 209,000 | 2 230,300 | 100,96 | 21,300 | / | / | / | / | | 21 |
| ES | SOL | 8AB. | Közönséges nyelvhal | VIIIa és VIIIb övezet | 9,000 | 8,720 | 8,810 | 101,03 | 0,090 | / | A + C | 3 | / | | 3 |
| ES | USK | 567EI. | Norvég menyhal | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 46,00 | 40,320 | 85,000 | 210,81 | 44,680 | / | A | 22,87 | / | | 89 |
| ES | WHM | ATLANT | Fehér marlin | Atlanti-óceán | 30,500 | 30,500 | 36,330 | 119,11 | 5,830 | / | / | / | / | | 5 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 17,500 | Nem alkalmazandó | 17,500 | / | / | / | / | / | 17 |
| FR | PLE | 7FG. | Sima lepényhal | VIIf és VIIg övezet | 83,000 | 92,250 | 94,300 | 102,22 | 2,050 | / | / | / | / | | 2 |
| FR | RED | 51214D | Vörös álsügérek | Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 230,000 | 23,000 | 41,500 | 180,43 | 18,500 | / | / | / | / | | 18 |
| IE | HAD | 1N2AB. | Foltos tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 20,500 | 25,630 | 125,02 | 5,130 | / | / | / | / | | 5 |
| IE | HAD | 7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 3 144,000 | 2 696,760 | 2 698,749 | 100,07 | 1,989 | / | / | / | / | | 1 |
| IE | PLE | 7FG. | Sima lepényhal | VIIf és VIIg övezet | 197,000 | 66,790 | 79,817 | 119,60 | 13,027 | / | / | / | / | | 13 |
| IE | PLE | 7HJK. | Sima lepényhal | VIIh, VIIj és VIIk övezet | 61,000 | 49,700 | 51,823 | 104,27 | 2,123 | / | / | / | / | | 2 |
| LT | GHL | N3LMNO | Grönlandi laposhal | NAFO 3LMNO | 22,000 | 15,700 | 0 | Nem alkalmazandó | – 15,700 | / | Nem alkalmazandó | 120,279 | / | | 104 |
| NL | HKE | 3A/BCD | Szürke tőkehal | IIIa övezet; a 22-32. alkörzet uniós vizei | / | 0 | 0,671 | Nem alkalmazandó | 0,671 | / | C | / | / | | 1 |
| NL | SRX | 07D. | Rájaalakúak | A VIId övezet uniós vizei | 4,000 | 3,000 | 1,932 | 64,40 | – 1,068 | / | / | 0,015 | / | | 0 |
| NL | SRX | 2AC4-C | Rájaalakúak | A IIa és IV övezet uniós vizei | 180,000 | 275,430 | 357,115 | 129,66 | 81,685 | / | / | / | / | | 81 |
| PL | SAL | 3BCD-F | Lazac | A 22-31. alkörzet uniós vizei | 6 837,000 | 5 061,000 | 5 277,000 | 104,27 | 216,000 | / | / | / | / | | 216 (darab) |
| PL | SPR | 3BCD-C | Spratt és a kapcsolódó fogások | A 22–32. alkörzet uniós vizei | 73 392,000 | 76 680,000 | 80 987,740 | 105,62 | 4 307,740 | 1,1 | / | 477,314 | / | | 5 215 |
| PT | ALF | 3X14- | Tízujjú nyálkásfejűhalak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 203,000 | 153,810 | 160,350 | 104,25 | 6,540 | / | A | / | / | | 9 |
| PT | ANF | 8C3411 | Ördöghalfélék | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 410,000 | 603,440 | 625,929 | 103,73 | 22,489 | / | / | / | / | | 22 |
| PT | GHL | N3LMNO | Grönlandi laposhal | NAFO 3LMNO | 1 782,000 | 2 119,790 | 2 120,980 | 100,06 | 1,190 | / | C | / | / | | 1 |
| PT | GHL | 1N2AB | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 0 | 2,000 | Nem alkalmazandó | 2,000 | / | / | / | / | / | 2 |
| PT | HAD | 1N2AB | Foltos tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 34,400 | 34,000 | 98,84 | – 0,400 | / | / | / | 376,126 | | 375 |
| PT | MAC | 8C3411 | Makréla | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 5 308,000 | 4 134,300 | 4 170,525 | 100,88 | 36,225 | / | / | 1,07 | / | | 37 |
| PT | PLE | 8/3411 | Sima lepényhal | VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 66,000 | 61,200 | 44,601 | 72,88 | – 16,599 | / | / | 1,906 | / | | 0 |
| PT | POK | 1N2AB. | Fekete tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | / | 16,700 | 17,000 | 101,80 | 0,300 | / | / | / | 209,76 | | 210 |
| PT | RED | N3LN | Vörös álsügérek | NAFO 3LN | / | 1 070,980 | 1 101,260 | 102,83 | 30,280 | / | / | / | / | | 30 |
| PT | WHM | ATLANT | Fehér marlin | Atlanti-óceán | 19,500 | 18,300 | 12,212 | 66,73 | – 6,088 | / | / | 3,021 | / | | 0 |
| UK | COD | N1GL14 | Közönséges tőkehal | A NAFO 1 övezet grönlandi vizei és a XIV övezet grönlandi vizei | 309,000 | 876,300 | 920,000 | 104,99 | 43,700 | / | A | / | / | | 65 |
| UK | DGS | 15X14 | Tüskéscápa | Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 0 | 0 | 5,800 | Nem alkalmazandó | 5,800 | / | / | / | / | | 5 |
| UK | GHL | 514GRN | Grönlandi laposhal | Az V és XIV övezet grönlandi vizei | 195,000 | 0 | 0,800 | Nem alkalmazandó | 0,800 | / | / | 1 | / | | 1 |
| UK | HAD | 7X7A34 | Foltos tőkehal | VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 1 415,000 | 1 389,200 | 1 457,800 | 104,94 | 68,600 | / | / | / | / | | 68 |
| UK | HER | 1/2- | Hering | Az I és II övezet uniós, norvég és nemzetközi vizei (HER/1/2-) | 8 827,000 | 8 208,600 | 8 342,100 | 101,63 | 133,500 | / | / | / | / | | 133 |
| UK | HER | 4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 65 901,000 | 58 841,000 | 58 951,300 | 100,19 | 110,300 | / | / | / | / | | 110 |
| UK | MAC | 2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 158 825,000 | 156 199,200 | 162 468,500 | 104,10 | 6 269,300 | / | / | / | / | | 6 269 |
| UK | PLE | 7FG. | Sima lepényhal | VIIf és VIIg övezet | 43,000 | 35,900 | 40,200 | 111,98 | 4,300 | / | / | / | / | | 4 |
| UK | PLE | 7HJK. | Sima lepényhal | VIIh, VIIj és VIIk övezet | 18,000 | 33,700 | 39,900 | 118,40 | 6,200 | / | / | / | / | | 6 |
| UK | SOL | 7FG. | Közönséges nyelvhal | VIIf és VIIg övezet | 309,000 | 195,410 | 205,400 | 105,11 | 9,990 | / | / | / | / | | 9 |

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

2013. évi kiinduló kvóta

2013. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség tonnában) (1)

2013. évi összfogás (tonnában)

A megengedett kirakodási mennyiséghez viszonyított kvótafelhasználás (%)

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (tonnában)

Szorzótényező (2)

Kiegészítő szorzótényező (3)
   (4)

2013-ból fennmaradó csökkentés

Fennmaradó egyenleg (5)

A 2015-ben és a későbbi év(ek)ben levonandó mennyiségek (tonnában)

2014-ben alkalmazott csökkentések

(tonnában)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

HAD

7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

157,000

167,600

174,700

104,24

7,100

/

/

/

/

7

BE

HER

4CXB7D

Hering

IVc, VIId, a blackwateri állomány kivételével

9 285,000

14,000

22,200

158,57

8,200

/

/

/

/

8

BE

PLE

7FG.

Sima lepényhal

VIIf és VIIg övezet

46,000

160,000

185,700

116,06

25,700

/

/

/

/

25

BE

SRX

07D.

Rájaalakúak

A VIId övezet uniós vizei

72,000

75,300

87,700

116,47

12,400

/

/

/

/

12

BE

SRX

2AC4-C

Rájaalakúak

A IIa és IV övezet uniós vizei

211,000

218,800

229,800

105,03

11,000

/

/

/

/

11

DK

HER

*3BCDC

Hering

A 22-32. alkörzet uniós vizei

1 972,720

1 972,720

2 039,210

103,37

66,490

/

/

/

/

66

DK

MAC

2A34.

Makréla

IIIa és IV övezet; a IIa, IIIb, IIIc és a 22–32. alkörzet uniós vizei

15 072,000

16 780,390

17 043,000

101,56

262,610

/

/

/

/

262

DK

NOP

04-N

Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások

A IV övezet norvég vizei

0

0

4,980

Nem alkalmazandó

4,980

/

/

/

/

4

DK

POK

1N2AB.

Fekete tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

/

20,000

21,680

108,40

1,680

/

/

/

/

1

DK

SAN

234_2

Homoki angolnák

A 2. homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei

16 549,000

16 837,980

21 144,000

125,57

4 306,020

1,4

/

/

/

6 028 (6)

DK

SAN

234_4

Homoki angolnák

A 4. homokiangolna-gazdálkodási terület uniós vizei

3 773,000

3 999,300

5 064,000

126,62

1 064,700

1,4

/

/

/

1 490 (6)

EL

BFT

AE45WM

Kékúszójú tonhal

Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és Földközi-tenger

129,07

177,520

177,557

100,02

0,037

/

C

1,435

/

1,49

ES

ALF

3X14-

Tízujjú nyálkásfejűhalak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

70,000

59,470

61,770

103,87

2,300

/

A

/

/

3

ES

BLI

5B67-

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

79,000

79,000

138,649

175,49

59,640

/

/

4,22

0,07

63

ES

BSF

56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

174,000

102,030

109,190

107,02

7,16

/

A

/

/

10

ES

BSF

8910-

Fekete abroncshal

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

12,000

2,770

3,340

120,58

0,570

/

A

32,85

/

33

ES

BUM

ATLANT

Kormos marlin

Atlanti-óceán

27,20

16,920

44,040

260,28

27,120

/

/

/

/

27

ES

COD

N3M.

Közönséges tőkehal

NAFO 3M

2 019,000

2 318,240

2 360,100

101,81

41,86

/

/

/

/

41

ES

DGS

15X14

Tüskéscápa

Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

0

0

1,670

Nem alkalmazandó

1,670

/

A

/

/

2

ES

DWS

56789-

Mélytengeri cápák

Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

0

0

5,330

Nem alkalmazandó

5,330

/

A

/

/

8

ES

GFB

89-

Ezüstös tengericompó

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

242,000

185,560

214,640

115,67

29,080

/

A

/

/

43

ES

GHL

1/2INT

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet nemzetközi vizei

/

0

4,700

Nem alkalmazandó

4,700

/

/

/

/

4

ES

GHL

1N2AB.

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

12,370

Nem alkalmazandó

12,370

/

/

/

/

12

ES

GHL

N3LMNO

Grönlandi laposhal

NAFO 3LMNO

4 262,000

4 228,560

4 287,200

101,39

58,640

/

C

/

/

87

ES

HAD

5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

/

5,850

13,550

231,62

7,700

/

A

10,72

/

22

ES

HAD

7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

/

0

8,540

Nem alkalmazandó

8,540

/

/

/

/

8

ES

NEP

9/3411

Norvég homár

IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

62,00

36,850

31,340

85,05

– 5,51

/

Nem alkalmazandó

44,79
   (7)

19

25

ES

OTH

1N2AB.

Egyéb fajok

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

15,530

Nem alkalmazandó

15,530

/

/

/

/

15

ES

POL

08C.

Sávos tőkehal

VIIIc övezet

208,000

208,000

239,310

115,05

31,310

/

/

/

/

31

ES

POR

3-1234

Heringcápa

Francia Guyana vizei, Kattegat; a Skagerrak és az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós vizei; a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet uniós vizei

0

0

3,160

Nem alkalmazandó

3,160

/

/

/

/

3

ES

RED

51214D

Vörös álsügérek

Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

433,000

2 209,000

2 230,300

100,96

21,300

/

/

/

/

21

ES

SOL

8AB.

Közönséges nyelvhal

VIIIa és VIIIb övezet

9,000

8,720

8,810

101,03

0,090

/

A + C

3

/

3

ES

USK

567EI.

Norvég menyhal

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

46,00

40,320

85,000

210,81

44,680

/

A

22,87

/

89

ES

WHM

ATLANT

Fehér marlin

Atlanti-óceán

30,500

30,500

36,330

119,11

5,830

/

/

/

/

5

FR

GHL

1N2AB.

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

17,500

Nem alkalmazandó

17,500

/

/

/

/

/

17

FR

PLE

7FG.

Sima lepényhal

VIIf és VIIg övezet

83,000

92,250

94,300

102,22

2,050

/

/

/

/

2

FR

RED

51214D

Vörös álsügérek

Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

230,000

23,000

41,500

180,43

18,500

/

/

/

/

18

IE

HAD

1N2AB.

Foltos tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

/

20,500

25,630

125,02

5,130

/

/

/

/

5

IE

HAD

7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

3 144,000

2 696,760

2 698,749

100,07

1,989

/

/

/

/

1

IE

PLE

7FG.

Sima lepényhal

VIIf és VIIg övezet

197,000

66,790

79,817

119,60

13,027

/

/

/

/

13

IE

PLE

7HJK.

Sima lepényhal

VIIh, VIIj és VIIk övezet

61,000

49,700

51,823

104,27

2,123

/

/

/

/

2

LT

GHL

N3LMNO

Grönlandi laposhal

NAFO 3LMNO

22,000

15,700

0

Nem alkalmazandó

– 15,700

/

Nem alkalmazandó

120,279

/

104

NL

HKE

3A/BCD

Szürke tőkehal

IIIa övezet; a 22-32. alkörzet uniós vizei

/

0

0,671

Nem alkalmazandó

0,671

/

C

/

/

1

NL

SRX

07D.

Rájaalakúak

A VIId övezet uniós vizei

4,000

3,000

1,932

64,40

– 1,068

/

/

0,015

/

0

NL

SRX

2AC4-C

Rájaalakúak

A IIa és IV övezet uniós vizei

180,000

275,430

357,115

129,66

81,685

/

/

/

/

81

PL

SAL

3BCD-F

Lazac

A 22-31. alkörzet uniós vizei

6 837,000

5 061,000

5 277,000

104,27

216,000

/

/

/

/

216 (darab)

PL

SPR

3BCD-C

Spratt és a kapcsolódó fogások

A 22–32. alkörzet uniós vizei

73 392,000

76 680,000

80 987,740

105,62

4 307,740

1,1

/

477,314

/

5 215

PT

ALF

3X14-

Tízujjú nyálkásfejűhalak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

203,000

153,810

160,350

104,25

6,540

/

A

/

/

9

PT

ANF

8C3411

Ördöghalfélék

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

410,000

603,440

625,929

103,73

22,489

/

/

/

/

22

PT

GHL

N3LMNO

Grönlandi laposhal

NAFO 3LMNO

1 782,000

2 119,790

2 120,980

100,06

1,190

/

C

/

/

1

PT

GHL

1N2AB

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet norvég vizei

/

0

2,000

Nem alkalmazandó

2,000

/

/

/

/

/

2

PT

HAD

1N2AB

Foltos tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

/

34,400

34,000

98,84

– 0,400

/

/

/

376,126

375

PT

MAC

8C3411

Makréla

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

5 308,000

4 134,300

4 170,525

100,88

36,225

/

/

1,07

/

37

PT

PLE

8/3411

Sima lepényhal

VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

66,000

61,200

44,601

72,88

– 16,599

/

/

1,906

/

0

PT

POK

1N2AB.

Fekete tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

/

16,700

17,000

101,80

0,300

/

/

/

209,76

210

PT

RED

N3LN

Vörös álsügérek

NAFO 3LN

/

1 070,980

1 101,260

102,83

30,280

/

/

/

/

30

PT

WHM

ATLANT

Fehér marlin

Atlanti-óceán

19,500

18,300

12,212

66,73

– 6,088

/

/

3,021

/

0

UK

COD

N1GL14

Közönséges tőkehal

A NAFO 1 övezet grönlandi vizei és a XIV övezet grönlandi vizei

309,000

876,300

920,000

104,99

43,700

/

A

/

/

65

UK

DGS

15X14

Tüskéscápa

Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

0

0

5,800

Nem alkalmazandó

5,800

/

/

/

/

5

UK

GHL

514GRN

Grönlandi laposhal

Az V és XIV övezet grönlandi vizei

195,000

0

0,800

Nem alkalmazandó

0,800

/

/

1

/

1

UK

HAD

7X7A34

Foltos tőkehal

VIIb–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

1 415,000

1 389,200

1 457,800

104,94

68,600

/

/

/

/

68

UK

HER

1/2-

Hering

Az I és II övezet uniós, norvég és nemzetközi vizei (HER/1/2-)

8 827,000

8 208,600

8 342,100

101,63

133,500

/

/

/

/

133

UK

HER

4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53°30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

65 901,000

58 841,000

58 951,300

100,19

110,300

/

/

/

/

110

UK

MAC

2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

158 825,000

156 199,200

162 468,500

104,10

6 269,300

/

/

/

/

6 269

UK

PLE

7FG.

Sima lepényhal

VIIf és VIIg övezet

43,000

35,900

40,200

111,98

4,300

/

/

/

/

4

UK

PLE

7HJK.

Sima lepényhal

VIIh, VIIj és VIIk övezet

18,000

33,700

39,900

118,40

6,200

/

/

/

/

6

UK

SOL

7FG.

Közönséges nyelvhal

VIIf és VIIg övezet

309,000

195,410

205,400

105,11

9,990

/

/

/

/

9

---

(1)  A halászati lehetőségeket meghatározó vonatkozó rendeletek értelmében a tagállamok számára rendelkezésre álló kvóták a halászati lehetőségek 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése és 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése szerinti cseréjének, a 847/96/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti kvótaátcsoportosításoknak és/vagy a halászati lehetőségek 1224/2009/EK tanácsi rendelet 37. és 105. cikke, valamint – adott esetben – a 165/2011/EU bizottsági rendelet és a 185/2013/EU bizottsági rendelet szerinti újrakiosztásának és csökkentésének a figyelembevétele után.

(2)  Az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 105. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A túlhalászás × 1,00 mértékű levonás alkalmazandó minden olyan esetben, amikor a túlhalászott mennyiség legfeljebb 100 tonna.

(3)  Az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 105. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

(4)  Az „a” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak a 2011., 2012. és 2013. évi folyamatos túlhalászások miatt. A „c” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak a fajt érintő többéves terv értelmében.

(5)  Azok az 1224/2009/EK tanácsi rendelet hatálybalépését megelőző években történt túlhalászáshoz kapcsolódó, fennmaradó mennyiségek, amelyek nem vonhatók le más állományok kvótájából.

(6)  A SAN/234_3-ból kell levonni.

(7)  Spanyolország kérelmére a 2013-ban esedékes visszafizetést hároméves időtartamra osztották le.

---

| 12.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 239/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 239/22

---

A BIZOTTSÁG 872/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 11-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 157,4 |
| CL | 76,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 160,5 |
| ZA | 140,4 |
| ZZ | 121,7 |
| 0806 10 10 | BR | 182,4 |
| CL | 187,7 |
| EG | 210,1 |
| MA | 172,1 |
| MX | 247,3 |
| TR | 154,3 |
| ZZ | 192,3 |
| 0808 10 80 | AR | 173,0 |
| BR | 96,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 121,1 |
| NZ | 121,8 |
| US | 142,8 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 213,8 |
| CL | 80,2 |
| TR | 149,2 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 133,3 |
| 0809 30 | MK | 64,7 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0809 40 05 | BA | 47,9 |
| MK | 66,1 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 112,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

157,4

CL

76,2

TR

74,0

UY

160,5

ZA

140,4

ZZ

121,7

0806 10 10

BR

182,4

CL

187,7

EG

210,1

MA

172,1

MX

247,3

TR

154,3

ZZ

192,3

0808 10 80

AR

173,0

BR

96,2

CL

104,9

CN

121,1

NZ

121,8

US

142,8

ZA

115,8

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

213,8

CL

80,2

TR

149,2

ZA

89,9

ZZ

133,3

0809 30

MK

64,7

TR

138,8

ZZ

101,8

0809 40 05

BA

47,9

MK

66,1

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

112,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 12.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 239/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 239/24

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. március 20.)

az Olaszország által a SACE BT S.p.A. vállalat javára 2004-ben és 2009-ben végrehajtott SA.23425 (11/C) (korábbi NN 41/10) intézkedésekről

(az értesítés a C(2013) 1501. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/525/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent említett rendelkezéseknek (1) megfelelően,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A 2007. június 5-én benyújtott és 2007. június 7-én nyilvántartásba vett panasszal a Bizottságot tájékoztatták arról, hogy 2004 májusában a SACE S.p.A. (a továbbiakban: SACE) vállalat 100 millió EUR értékű kezdő tőkeallokációt hajtott végre újonnan létrehozott leányvállalata, a SACE BT S.p.A. (a továbbiakban: SACE BT) javára (a továbbiakban: az első intézkedés). |
| --- | --- |

(1)

A 2007. június 5-én benyújtott és 2007. június 7-én nyilvántartásba vett panasszal a Bizottságot tájékoztatták arról, hogy 2004 májusában a SACE S.p.A. (a továbbiakban: SACE) vállalat 100 millió EUR értékű kezdő tőkeallokációt hajtott végre újonnan létrehozott leányvállalata, a SACE BT S.p.A. (a továbbiakban: SACE BT) javára (a továbbiakban: az első intézkedés).

| (2) | 2009. november 6-án kelt levelében a panaszos további érveket nyújtott be a panasza alátámasztására, valamint tájékoztatta a Bizottságot egy további intézkedésről, amelynek keretében a SACE 2009-ben viszontbiztosítási fedezetet nyújtott a SACE BT számára (a továbbiakban: a második intézkedés). |
| --- | --- |

(2)

2009. november 6-án kelt levelében a panaszos további érveket nyújtott be a panasza alátámasztására, valamint tájékoztatta a Bizottságot egy további intézkedésről, amelynek keretében a SACE 2009-ben viszontbiztosítási fedezetet nyújtott a SACE BT számára (a továbbiakban: a második intézkedés).

| (3) | Előzetes vizsgálata során a Bizottság felfedezte, hogy a SACE BT a SACE által 2009. június 18-án és augusztus 4-én nyújtott két tőkeinjekcióban részesült (a továbbiakban: a harmadik intézkedés, illetve a negyedik intézkedés). |
| --- | --- |

(3)

Előzetes vizsgálata során a Bizottság felfedezte, hogy a SACE BT a SACE által 2009. június 18-án és augusztus 4-én nyújtott két tőkeinjekcióban részesült (a továbbiakban: a harmadik intézkedés, illetve a negyedik intézkedés).

| (4) | 2011. február 23-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy a négy intézkedés tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). |
| --- | --- |

(4)

2011. február 23-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Olaszországot, hogy a négy intézkedés tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

| (5) | A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) került közzétételre. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésekre vonatkozó észrevételeik előterjesztésére. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) került közzétételre. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésekre vonatkozó észrevételeik előterjesztésére.

| (6) | A Bizottság csak a SACE vállalattól kapott észrevételeket, amelyek benyújtására 2011. május 5-én került sor. A SACE az észrevételeihez számos igazoló okiratot csatolt, többek között a rövid lejáratú biztosítás működtetése terén a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, ismételten beadott üzleti tervet, amelyet a SACE állított össze egy külső tanácsadó, a KPMG segítségével, és amelyet az igazgatótanács 2004. május 18-án hagyott jóvá (a továbbiakban: az eredeti üzleti terv); egy külső tanácsadó, a nyújtott kiegészítő szolgáltatásokat meghatározó, 2004. július 7-én kelt levelét (a továbbiakban: a tanácsadói levél); az üzleti tervhez kapcsolódó, 2004. márciusi kiegészítő elemzéseket a kereskedelmi információk olaszországi piacáról, a követelésbehajtás olaszországi piacáról és annak főbb szereplőiről, valamint a közép- és kelet-európai hitelbiztosítási piacról (a továbbiakban: az üzleti terv kiegészítései); a 2005–2009-es időszakra szóló üzleti terv 2004. november 19-én jóváhagyott kiigazítását (a továbbiakban: a kiigazított üzleti terv); a 2004. április 28-i és 2004. május 18-i igazgatótanácsi ülés jegyzőkönyvének kivonatait; az Assicuratrice Edile S.p.A. esetleges felvásárlására vonatkozó 2005. májusi üzleti tervet (a továbbiakban: az Assedile felvásárlására vonatkozó üzleti terv); a SACE BT 2009. március 31-i átdolgozott költségvetését; a SACE BT 2010–2011-re vonatkozó, 2009. augusztus 4-i üzleti tervét (a továbbiakban: a 2010–2011-es üzleti terv). |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság csak a SACE vállalattól kapott észrevételeket, amelyek benyújtására 2011. május 5-én került sor. A SACE az észrevételeihez számos igazoló okiratot csatolt, többek között a rövid lejáratú biztosítás működtetése terén a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, ismételten beadott üzleti tervet, amelyet a SACE állított össze egy külső tanácsadó, a KPMG segítségével, és amelyet az igazgatótanács 2004. május 18-án hagyott jóvá (a továbbiakban: az eredeti üzleti terv); egy külső tanácsadó, a nyújtott kiegészítő szolgáltatásokat meghatározó, 2004. július 7-én kelt levelét (a továbbiakban: a tanácsadói levél); az üzleti tervhez kapcsolódó, 2004. márciusi kiegészítő elemzéseket a kereskedelmi információk olaszországi piacáról, a követelésbehajtás olaszországi piacáról és annak főbb szereplőiről, valamint a közép- és kelet-európai hitelbiztosítási piacról (a továbbiakban: az üzleti terv kiegészítései); a 2005–2009-es időszakra szóló üzleti terv 2004. november 19-én jóváhagyott kiigazítását (a továbbiakban: a kiigazított üzleti terv); a 2004. április 28-i és 2004. május 18-i igazgatótanácsi ülés jegyzőkönyvének kivonatait; az Assicuratrice Edile S.p.A. esetleges felvásárlására vonatkozó 2005. májusi üzleti tervet (a továbbiakban: az Assedile felvásárlására vonatkozó üzleti terv); a SACE BT 2009. március 31-i átdolgozott költségvetését; a SACE BT 2010–2011-re vonatkozó, 2009. augusztus 4-i üzleti tervét (a továbbiakban: a 2010–2011-es üzleti terv).

| (7) | 2011. május 5-én Olaszország benyújtotta válaszát az eljárás megindításáról szóló határozatra. |
| --- | --- |

(7)

2011. május 5-én Olaszország benyújtotta válaszát az eljárás megindításáról szóló határozatra.

| (8) | 2011. június 23-án a Bizottság további információkat kért be. 2011. július 13-án találkozóra került sor az olasz hatóságokkal és a vállalat képviselőivel. E találkozót követően a 2011. június 23-án megküldött információkérés a megbeszélések alapján további kérdésekkel került kiegészítésre. A kiegészített információkérés 2011. augusztus 4-én került megküldésre. 2011. szeptember 15-én kelt levelében Olaszország benyújtotta a választ az információkérésre. A válaszához számos igazoló okiratot csatolt, többek között egy 2003. december 17-én kelt, a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás iparosodott piacokon történő működtetése üzleti tervének elkészítésére vonatkozó, üzleti terv összeállítását célzó tanácsadási szolgáltatások nyújtásáról szóló pályázati felhívást tartalmazó levelet (a továbbiakban: a pályázati felhívást tartalmazó levél), egy külső tanácsadó által készített, az Assicuratrice Edile S.p.A. esetleges felvásárlására vonatkozó további dokumentumokat, valamint a 2005 májusától 2008 szeptemberéig a SACE BT igazgatótanácsának a különféle nemzetközi felvásárlási és nemzetközi bővítési lehetőségekre vonatkozóan bemutatott feljegyzéseket. |
| --- | --- |

(8)

2011. június 23-án a Bizottság további információkat kért be. 2011. július 13-án találkozóra került sor az olasz hatóságokkal és a vállalat képviselőivel. E találkozót követően a 2011. június 23-án megküldött információkérés a megbeszélések alapján további kérdésekkel került kiegészítésre. A kiegészített információkérés 2011. augusztus 4-én került megküldésre. 2011. szeptember 15-én kelt levelében Olaszország benyújtotta a választ az információkérésre. A válaszához számos igazoló okiratot csatolt, többek között egy 2003. december 17-én kelt, a rövid lejáratú exporthitel-biztosítás iparosodott piacokon történő működtetése üzleti tervének elkészítésére vonatkozó, üzleti terv összeállítását célzó tanácsadási szolgáltatások nyújtásáról szóló pályázati felhívást tartalmazó levelet (a továbbiakban: a pályázati felhívást tartalmazó levél), egy külső tanácsadó által készített, az Assicuratrice Edile S.p.A. esetleges felvásárlására vonatkozó további dokumentumokat, valamint a 2005 májusától 2008 szeptemberéig a SACE BT igazgatótanácsának a különféle nemzetközi felvásárlási és nemzetközi bővítési lehetőségekre vonatkozóan bemutatott feljegyzéseket.

| (9) | 2012. január 25-én kelt levelében (3) a Bizottság további információkat kért be. Olaszország 2012. március 5-én nyújtotta be a válaszát. A beadványaihoz csatolta még a SACE és annak jogelődje (a Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE) igazgatótanácsa 2003. november 21-i, 2003. december 3-i, 2004. november 10-i, 2008. április 1-jei, 2008. október 1-jei, 2008. november 28-i, 2009. február 11-i, 2009. április 1-jei, 2009. május 26-i, 2009. július 1-jei és 2009. szeptember 9-i üléseinek jegyzőkönyveit, az Assedile felvásárlására vonatkozó további dokumentumokat, valamint egy összehasonlítást az eredeti üzleti tervben előirányzott pénzügyi mutatók és a tényleges számadatok között. |
| --- | --- |

(9)

2012. január 25-én kelt levelében (3) a Bizottság további információkat kért be. Olaszország 2012. március 5-én nyújtotta be a válaszát. A beadványaihoz csatolta még a SACE és annak jogelődje (a Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE) igazgatótanácsa 2003. november 21-i, 2003. december 3-i, 2004. november 10-i, 2008. április 1-jei, 2008. október 1-jei, 2008. november 28-i, 2009. február 11-i, 2009. április 1-jei, 2009. május 26-i, 2009. július 1-jei és 2009. szeptember 9-i üléseinek jegyzőkönyveit, az Assedile felvásárlására vonatkozó további dokumentumokat, valamint egy összehasonlítást az eredeti üzleti tervben előirányzott pénzügyi mutatók és a tényleges számadatok között.

| (10) | Mivel Olaszország a korábbi beadványaiban annak bizonyítására összpontosított, hogy az intézkedések nem tartalmaztak támogatást, és csak korlátozott információkat bocsátott rendelkezésre az intézkedések támogatásnak minősülése esetén figyelembe veendő lehetséges összeegyeztethetőségi indokokról, ezért a bizottsági szolgálatok a 2012. február 21-én kelt levelükben (4) Olaszországot a támogatás összegyeztethetőségének bizonyítására alkalmas további elemek benyújtására kérték fel. |
| --- | --- |

(10)

Mivel Olaszország a korábbi beadványaiban annak bizonyítására összpontosított, hogy az intézkedések nem tartalmaztak támogatást, és csak korlátozott információkat bocsátott rendelkezésre az intézkedések támogatásnak minősülése esetén figyelembe veendő lehetséges összeegyeztethetőségi indokokról, ezért a bizottsági szolgálatok a 2012. február 21-én kelt levelükben (4) Olaszországot a támogatás összegyeztethetőségének bizonyítására alkalmas további elemek benyújtására kérték fel.

| (11) | Olaszország 2012. március 30-án összeállítást nyújtott be a SACE belső dokumentumaiból a 2009-ben végrehajtott intézkedések (a második, harmadik és negyedik intézkedés) a piacgazdasági befektető elvének való megfelelősége bizonyítására. Ezek elsősorban az alábbiakat tartalmazzák:






  a) | az igazgatótanács 2008. december 10-i ülésének jegyzőkönyve és annak a kockázatkezelés megerősítését célzó szervezeti változásokra vonatkozó mellékletei; |
| --- | --- | --- |

(11)

Olaszország 2012. március 30-án összeállítást nyújtott be a SACE belső dokumentumaiból a 2009-ben végrehajtott intézkedések (a második, harmadik és negyedik intézkedés) a piacgazdasági befektető elvének való megfelelősége bizonyítására. Ezek elsősorban az alábbiakat tartalmazzák:

a)

az igazgatótanács 2008. december 10-i ülésének jegyzőkönyve és annak a kockázatkezelés megerősítését célzó szervezeti változásokra vonatkozó mellékletei;

| b) | a 2009–2012-es időszakra vonatkozó vezetőségi változások összefoglalása; |
| --- | --- |

b)

a 2009–2012-es időszakra vonatkozó vezetőségi változások összefoglalása;

| c) | az igazgatótanács 2011. november 24-i ülésének jegyzőkönyve és annak a 2011–2013-as üzleti terv aktualizálására vonatkozó mellékletei; valamint |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács 2011. november 24-i ülésének jegyzőkönyve és annak a 2011–2013-as üzleti terv aktualizálására vonatkozó mellékletei; valamint

| d) | a 2011. év végi állapotot bemutató pénzügyi jelentés. |
| --- | --- |

d)

a 2011. év végi állapotot bemutató pénzügyi jelentés.

II.   AZ INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

II.1.   A SACE ÉS AZ ÉRDEKELTSÉGE A PIACKÉPES KOCKÁZATOK TERÉN (5)

| (12) | A SACE, a SACE BT anyavállalata az olasz állam 100 %-os tulajdonában lévő részvénytársaság. A SACE egy olasz exporthitel-ügynökség. 2004 eleje óta a vállalatot állami szervből az olasz állam 100 %-os tulajdonában lévő részvénytársasággá alakították át. A SACE rövid és hosszú lejáratú, nem piacképes kockázatokat biztosít a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló bizottsági közlemény (6) (a továbbiakban: az exporthitel-közlemény) értelmében az állam által biztosított kezességvállalással. |
| --- | --- |

(12)

A SACE, a SACE BT anyavállalata az olasz állam 100 %-os tulajdonában lévő részvénytársaság. A SACE egy olasz exporthitel-ügynökség. 2004 eleje óta a vállalatot állami szervből az olasz állam 100 %-os tulajdonában lévő részvénytársasággá alakították át. A SACE rövid és hosszú lejáratú, nem piacképes kockázatokat biztosít a rövid lejáratú exporthitel-biztosításról szóló bizottsági közlemény (6) (a továbbiakban: az exporthitel-közlemény) értelmében az állam által biztosított kezességvállalással.

| (13) | A SACE vállalatra az 1977. május 24-i 227. számú törvény értelmében alkalmazandó kezessségvállalást visszaállító, 1998. március 31-i 143. számú törvényerejű rendelet (7) 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a műveleteket és a biztosítható kockázatokat, többek között a földrajzi lefedettséget a Minisztériumközi Gazdasági Ütemezési Bizottság (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, „CIPE”) határozza meg. A CIPE feladata, hogy minden évben legkésőbb június 30-án megtárgyalja a pénzügyi előrejelzéseket, valamint az egyes kockázatokkal kapcsolatos pénzügyi igényeket, továbbá meghatározza az állami kezességvállalással vállalandó kockázatok általános határait, külön-külön a 24 hónapos lejáratot el nem érő és az azt meghaladó garanciákra. |
| --- | --- |

(13)

A SACE vállalatra az 1977. május 24-i 227. számú törvény értelmében alkalmazandó kezessségvállalást visszaállító, 1998. március 31-i 143. számú törvényerejű rendelet (7) 2. cikkének (3) bekezdése értelmében a műveleteket és a biztosítható kockázatokat, többek között a földrajzi lefedettséget a Minisztériumközi Gazdasági Ütemezési Bizottság (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, „CIPE”) határozza meg. A CIPE feladata, hogy minden évben legkésőbb június 30-án megtárgyalja a pénzügyi előrejelzéseket, valamint az egyes kockázatokkal kapcsolatos pénzügyi igényeket, továbbá meghatározza az állami kezességvállalással vállalandó kockázatok általános határait, külön-külön a 24 hónapos lejáratot el nem érő és az azt meghaladó garanciákra.

| (14) | 1997-ben a Bizottság elfogadta az exporthitelről szóló közleményt, amely előírja, hogy exporthitel-biztosítók támogatására nem nyújtható állami támogatás a piacképes kockázatok tekintetében, valamint azt, hogy az állami exporthitel-biztosítóknak minimális követelményként külön kell kezelniük és elkülönítetten kell könyvelniük a piacképes kockázatokra, valamint az állami számlára vagy kezességvállalással nem piacképes kockázatokra nyújtott biztosításokat, amivel igazolják, hogy piacképes kockázatokra vonatkozó biztosításra nem kapnak állami támogatást. Az exporthitelről szóló közleménynek való megfelelés érdekében a SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) 1998. július 7-i ülésén a közvetlen biztosítási szerződések tekintetében a piacképes kockázatokkal kapcsolatos tevékenység (amelyet az adott időpontban annak határoztak meg, azaz rövid lejáratú exporthitel-biztosítás az Unió 15 tagállama, az „EU-15” országok tekintetében) 1998. szeptember 18-i hatályú leállítása mellett döntött. |
| --- | --- |

(14)

1997-ben a Bizottság elfogadta az exporthitelről szóló közleményt, amely előírja, hogy exporthitel-biztosítók támogatására nem nyújtható állami támogatás a piacképes kockázatok tekintetében, valamint azt, hogy az állami exporthitel-biztosítóknak minimális követelményként külön kell kezelniük és elkülönítetten kell könyvelniük a piacképes kockázatokra, valamint az állami számlára vagy kezességvállalással nem piacképes kockázatokra nyújtott biztosításokat, amivel igazolják, hogy piacképes kockázatokra vonatkozó biztosításra nem kapnak állami támogatást. Az exporthitelről szóló közleménynek való megfelelés érdekében a SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) 1998. július 7-i ülésén a közvetlen biztosítási szerződések tekintetében a piacképes kockázatokkal kapcsolatos tevékenység (amelyet az adott időpontban annak határoztak meg, azaz rövid lejáratú exporthitel-biztosítás az Unió 15 tagállama, az „EU-15” országok tekintetében) 1998. szeptember 18-i hatályú leállítása mellett döntött.

| (15) | 2001-ben az exporthitelről szóló közlemény módosításai (8) magukban foglalták többek között a közlemény 1997-es változatának mellékletében szereplő, valamennyi tagállam nevét tartalmazó listának a felváltását az Európai Unió tagállamaira való általános hivatkozással, hogy az Európai Unió jövőbeni bővítése ne tegye szükségessé a közlemény további módosításait. |
| --- | --- |

(15)

2001-ben az exporthitelről szóló közlemény módosításai (8) magukban foglalták többek között a közlemény 1997-es változatának mellékletében szereplő, valamennyi tagállam nevét tartalmazó listának a felváltását az Európai Unió tagállamaira való általános hivatkozással, hogy az Európai Unió jövőbeni bővítése ne tegye szükségessé a közlemény további módosításait.

| (16) | Következésképpen 2004. május 1-jén, a tíz tagállam (a továbbiakban: EU-10) csatlakozásakor a nem piacképes rövid lejáratú kockázatok ezen országok esetében piacképes kockázatokká váltak. Ennek eredményeképpen az exporthitelről szóló közleményben a piacképes kockázatok tekintetében megállapított rendelkezések ezt követően alkalmazandók ezekre a kockázatokra. |
| --- | --- |

(16)

Következésképpen 2004. május 1-jén, a tíz tagállam (a továbbiakban: EU-10) csatlakozásakor a nem piacképes rövid lejáratú kockázatok ezen országok esetében piacképes kockázatokká váltak. Ennek eredményeképpen az exporthitelről szóló közleményben a piacképes kockázatok tekintetében megállapított rendelkezések ezt követően alkalmazandók ezekre a kockázatokra.

| (17) | A (módosításokkal a 2003. november 24-i 326. számú törvénnyé alakított) 2003. szeptember 30-i 269. számú törvényerejű rendelet 6. cikke – amely meghatározta „a Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE”2004. január 1-jei hatállyal állami tulajdonú részvénytársasággá (SACE S.p.A.) történő átalakításának szabályait – megállapította a vállalat tevékenységeinek körét, figyelembe véve az adott piac fejleményeit. A 6. cikk 12. bekezdése nevezetesen az alábbiakat írja elő: „A SACE S.p.a. az uniós szabályokban meghatározottak szerint végezhet piacképes kockázatok biztosításával és azokra vonatkozó kezességvállalással kapcsolatos tevékenységet. Az ilyen tevékenységnek elkülönített könyveléssel kell rendelkeznie az állami kezességvállalás előnyeit élvező tevékenység tekintetében, vagy részvénytársaságot kell létrehozni e célból. Az utóbbi esetben a SACE S.p.a. részesedése egy ilyen vállalatban nem lehet 30 %-nál kisebb [és bizonyos korábban elkülönített alapok] nem használhatók fel a vállalat tőkéjének jegyzéshez. [A piacképes kockázatok biztosításának tevékenysége] állami kezességvállalás előnyeit nem élvezheti.” |
| --- | --- |

(17)

A (módosításokkal a 2003. november 24-i 326. számú törvénnyé alakított) 2003. szeptember 30-i 269. számú törvényerejű rendelet 6. cikke – amely meghatározta „a Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE”2004. január 1-jei hatállyal állami tulajdonú részvénytársasággá (SACE S.p.A.) történő átalakításának szabályait – megállapította a vállalat tevékenységeinek körét, figyelembe véve az adott piac fejleményeit. A 6. cikk 12. bekezdése nevezetesen az alábbiakat írja elő: „A SACE S.p.a. az uniós szabályokban meghatározottak szerint végezhet piacképes kockázatok biztosításával és azokra vonatkozó kezességvállalással kapcsolatos tevékenységet. Az ilyen tevékenységnek elkülönített könyveléssel kell rendelkeznie az állami kezességvállalás előnyeit élvező tevékenység tekintetében, vagy részvénytársaságot kell létrehozni e célból. Az utóbbi esetben a SACE S.p.a. részesedése egy ilyen vállalatban nem lehet 30 %-nál kisebb [és bizonyos korábban elkülönített alapok] nem használhatók fel a vállalat tőkéjének jegyzéshez. [A piacképes kockázatok biztosításának tevékenysége] állami kezességvállalás előnyeit nem élvezheti.”

| (18) | A (14)–(16) preambulumbekezdésekben említett, a jogi keretet érintő változások alapján a SACE a SACE BT létrehozása mellett döntött. |
| --- | --- |

(18)

A (14)–(16) preambulumbekezdésekben említett, a jogi keretet érintő változások alapján a SACE a SACE BT létrehozása mellett döntött.

| (19) | Az uniós szabályoknak való megfelelés érdekében a SACE úgy döntött, hogy elkülönített könyvelést hoz létre és alkalmaz a piacképes kockázatok (9) tekintetében az adott kockázatok automatikus piacképessé válásának dátuma (2004. május 1.) és a SACE BT létrehozásának dátuma (2004. május 27.) közötti időszakra (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (19) preambulumbekezdése alatti 1. táblázatot). A külön számlákon ezekre a tevékenységekre nem került elkülönítésre tőke. A számlák el voltak különítve az olaszországi jogi rendelkezések szerint. Erre a jog szerinti könyvvizsgálók is hivatkoznak a SACE 2004-es éves jelentésében és igazolják, hogy a piacképes kockázatok elkülönített könyvelése 2004 végén lezárult (10). |
| --- | --- |

(19)

Az uniós szabályoknak való megfelelés érdekében a SACE úgy döntött, hogy elkülönített könyvelést hoz létre és alkalmaz a piacképes kockázatok (9) tekintetében az adott kockázatok automatikus piacképessé válásának dátuma (2004. május 1.) és a SACE BT létrehozásának dátuma (2004. május 27.) közötti időszakra (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (19) preambulumbekezdése alatti 1. táblázatot). A külön számlákon ezekre a tevékenységekre nem került elkülönítésre tőke. A számlák el voltak különítve az olaszországi jogi rendelkezések szerint. Erre a jog szerinti könyvvizsgálók is hivatkoznak a SACE 2004-es éves jelentésében és igazolják, hogy a piacképes kockázatok elkülönített könyvelése 2004 végén lezárult (10).

II.2.   A KEDVEZMÉNYEZETT, A SACE BT

| (20) | 2004. május 27-én (11), létrejött a SACE BT 100 millió EUR részvénytőkével, amelynek teljes összegét a SACE szolgáltatta, azt követően, hogy a SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) 2004. május 18-án jóváhagyta az eredeti üzleti tervet. Ezenfelül a SACE biztosította a SACE BT tartalékaihoz (ún. „Fondo di organizzazione”) való 5,8 millió EUR összegű tőke-hozzájárulást (12), amelyet a későbbiekben a veszteségek fedezésére használtak fel, például 2004-ben és 2005-ben (13). 2004. július 3-án a SACE BT megkapta a biztosítói engedélyét az Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP szabályozó hatóságtól, és 2004. október 15-én megkezdte működését. |
| --- | --- |

(20)

2004. május 27-én (11), létrejött a SACE BT 100 millió EUR részvénytőkével, amelynek teljes összegét a SACE szolgáltatta, azt követően, hogy a SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) 2004. május 18-án jóváhagyta az eredeti üzleti tervet. Ezenfelül a SACE biztosította a SACE BT tartalékaihoz (ún. „Fondo di organizzazione”) való 5,8 millió EUR összegű tőke-hozzájárulást (12), amelyet a későbbiekben a veszteségek fedezésére használtak fel, például 2004-ben és 2005-ben (13). 2004. július 3-án a SACE BT megkapta a biztosítói engedélyét az Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP szabályozó hatóságtól, és 2004. október 15-én megkezdte működését.

| (21) | A SACE BT jelenleg a hitelbiztosítási (2011-ben a biztosítási díjak 54 %-a), a kezességi biztosítási (30 %) és anyagi kárra vonatkozó egyéb biztosítási ágazatokban (13 %) tevékenykedik. |
| --- | --- |

(21)

A SACE BT jelenleg a hitelbiztosítási (2011-ben a biztosítási díjak 54 %-a), a kezességi biztosítási (30 %) és anyagi kárra vonatkozó egyéb biztosítási ágazatokban (13 %) tevékenykedik.

| (22) | A hitelbiztosítási ágazaton belül a SACE BT az exporthitelről szóló közlemény szerinti „piacképes kockázatok” rövid lejáratú exporthitel-biztosításainak üzletágában tevékenykedik. Továbbá az Olaszországon belüli tranzakciókra is kínál hitelbiztosítást (belföldi kereskedelmi tranzakciók biztosítása). A termékkínálata egy kis részében a SACE BT aktív maradt a rövid lejáratú nem piacképes kockázatok területén is (lásd az 1. táblázatot). Az Olaszország által benyújtott információk szerint ezt a tevékenységet – az egyéb tevékenységekhez hasonlóan – piaci feltételek között, állami kezességvállalás nélkül folytatják.

  1. táblázat


  A SACE BT hitelbiztosítási kockázatainak földrajzi eloszlása













  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 (14) | 2006 (14) | 2007 (14) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Belföldi, Olaszországon belül | 42,5 | 47,5 | 55,4 | 67,3 | 73 | 76,7 | 77,4 |
| Külföldi – piacképes | 39,8 | 46,6 | 37,4 | 25,1 | 21 | 18,1 | 17,3 |
| Külföldi – nem piacképes | 17,7 | 5,9 | 7,2 | 7,6 | 6 | 5,2 | 5,3 |

(22)

A hitelbiztosítási ágazaton belül a SACE BT az exporthitelről szóló közlemény szerinti „piacképes kockázatok” rövid lejáratú exporthitel-biztosításainak üzletágában tevékenykedik. Továbbá az Olaszországon belüli tranzakciókra is kínál hitelbiztosítást (belföldi kereskedelmi tranzakciók biztosítása). A termékkínálata egy kis részében a SACE BT aktív maradt a rövid lejáratú nem piacképes kockázatok területén is (lásd az 1. táblázatot). Az Olaszország által benyújtott információk szerint ezt a tevékenységet – az egyéb tevékenységekhez hasonlóan – piaci feltételek között, állami kezességvállalás nélkül folytatják.

1. táblázat

A SACE BT hitelbiztosítási kockázatainak földrajzi eloszlása

(%)

2005 (14)

2006 (14)

2007 (14)

2008

2009

2010

2011

Belföldi, Olaszországon belül

42,5

47,5

55,4

67,3

73

76,7

77,4

Külföldi – piacképes

39,8

46,6

37,4

25,1

21

18,1

17,3

Külföldi – nem piacképes

17,7

5,9

7,2

7,6

6

5,2

5,3

| (23) | A SACE BT kezességi biztosítási üzletága az Assicuratrice Edile S.p.A. (a továbbiakban: Assedile) felvásárlásából fejlődött ki. 2005-ben a SACE BT felvásárlással 70 %-os kezdeti részesedést szerzett az Assedile vállalatban. A felvásárlási folyamat 2005 márciusában kezdődött meg. Az Assedile a kezességi biztosítási üzletágra szakosodott és építőipari kockázatokra kínált garanciákat, 2009 januárjában pedig nevét SACE Suretyre változtatta. A SACE Surety még hátralévő kisebbségi részesedésének felvásárlását követően a SACE BT lett annak kizárólagos tulajdonosa, és a SACE Surety beolvadás útján a SACE BT részévé vált (15). |
| --- | --- |

(23)

A SACE BT kezességi biztosítási üzletága az Assicuratrice Edile S.p.A. (a továbbiakban: Assedile) felvásárlásából fejlődött ki. 2005-ben a SACE BT felvásárlással 70 %-os kezdeti részesedést szerzett az Assedile vállalatban. A felvásárlási folyamat 2005 márciusában kezdődött meg. Az Assedile a kezességi biztosítási üzletágra szakosodott és építőipari kockázatokra kínált garanciákat, 2009 januárjában pedig nevét SACE Suretyre változtatta. A SACE Surety még hátralévő kisebbségi részesedésének felvásárlását követően a SACE BT lett annak kizárólagos tulajdonosa, és a SACE Surety beolvadás útján a SACE BT részévé vált (15).

| (24) | A SACE BT a SACE Servizi S.r.l., kereskedelmi információk megszerzésével és kezelésével kapcsolatos szolgáltatások nyújtására létrehozott vállalat egyetlen részvényese. 2011-ben a SACE Servizi a követelésbehajtási tevékenység folytatását is megkezdte a SACE BT nevében. |
| --- | --- |

(24)

A SACE BT a SACE Servizi S.r.l., kereskedelmi információk megszerzésével és kezelésével kapcsolatos szolgáltatások nyújtására létrehozott vállalat egyetlen részvényese. 2011-ben a SACE Servizi a követelésbehajtási tevékenység folytatását is megkezdte a SACE BT nevében.

| (25) | A SACE BT belső könyvvizsgálatáért, kockázatkezeléséért és megfelelőségéért felelős osztályok ki vannak helyezve a SACE anyavállalathoz (16). |
| --- | --- |

(25)

A SACE BT belső könyvvizsgálatáért, kockázatkezeléséért és megfelelőségéért felelős osztályok ki vannak helyezve a SACE anyavállalathoz (16).

| (26) | A létrehozása utáni második évben a SACE BT kis mértékű nyereséget könyvelt el, 0,11 %-os sajáttőke-arányos megtérülés (ROE) mellett. Azonban 2007-től (a működésének harmadik évétől) kezdődően veszteségeket könyvelt el (lásd: 2. táblázat).

  2. táblázat


  A SACE BT sajáttőke-arányos megtérülése







  (%) |
| --- | --- |
| Év | ROE (sajáttőke-arányos megtérülés) |
| 2005 | – 1,51 |
| 2006 | 0,11 |
| 2007 | – 1,02 |
| 2008 | – 38,0 |
| 2009 | – 30,6 |
| 2010 | – 4,4 |
| 2011 | 0,23 |
| Forrás: A SACE BT pénzügyi jelentései. |

(26)

A létrehozása utáni második évben a SACE BT kis mértékű nyereséget könyvelt el, 0,11 %-os sajáttőke-arányos megtérülés (ROE) mellett. Azonban 2007-től (a működésének harmadik évétől) kezdődően veszteségeket könyvelt el (lásd: 2. táblázat).

2. táblázat

A SACE BT sajáttőke-arányos megtérülése

(%)

Év

ROE (sajáttőke-arányos megtérülés)

2005

– 1,51

2006

0,11

2007

– 1,02

2008

– 38,0

2009

– 30,6

2010

– 4,4

2011

0,23

Forrás: A SACE BT pénzügyi jelentései.

| (27) | A SACE BT nevezetesen jelentős veszteséget könyvelt el 2008-ban (körülbelül 29,5 millió EUR) és 2009-ben (körülbelül 34 millió EUR) is. 2009-ben a SACE BT által kifizetett biztosítási kárigények összege 66,4 millió EUR volt, ami 2008-hoz képest 42,6 %-os emelkedést jelent (17). Míg a főbb hitelbiztosítási és kezességi biztosítási vállalatok csökkentették a biztosított volument 2009-ben, a SACE BT összesen 20,4 milliárd EUR értékben biztosított tranzakciókat, ami 34,2 %-os növekedést jelent a 2008-ban biztosított 15,2 milliárd EUR összeghez képest. |
| --- | --- |

(27)

A SACE BT nevezetesen jelentős veszteséget könyvelt el 2008-ban (körülbelül 29,5 millió EUR) és 2009-ben (körülbelül 34 millió EUR) is. 2009-ben a SACE BT által kifizetett biztosítási kárigények összege 66,4 millió EUR volt, ami 2008-hoz képest 42,6 %-os emelkedést jelent (17). Míg a főbb hitelbiztosítási és kezességi biztosítási vállalatok csökkentették a biztosított volument 2009-ben, a SACE BT összesen 20,4 milliárd EUR értékben biztosított tranzakciókat, ami 34,2 %-os növekedést jelent a 2008-ban biztosított 15,2 milliárd EUR összeghez képest.

| (28) | A vállalat helyzete javult 2010-ben, amikor a kombinált arány (18) 108 %-ra csökkent a 2009-es 163 %-ról (lásd az 5. táblázatot) és 2011-ben, amikor a vállalat kis összegű (0,247 millió EUR) nyereséget könyvelt el. |
| --- | --- |

(28)

A vállalat helyzete javult 2010-ben, amikor a kombinált arány (18) 108 %-ra csökkent a 2009-es 163 %-ról (lásd az 5. táblázatot) és 2011-ben, amikor a vállalat kis összegű (0,247 millió EUR) nyereséget könyvelt el.

II.3.   A PANASZ

| (29) | A panaszos érvelése szerint a SACE BT javára a SACE anyavállalat által biztosított kezdő tőkeallokáció, amelyre 2004-ben került sor és 100 millió EUR összeget tett ki (az első intézkedés), az államnak betudható, nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének („MEIP”), továbbá összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (29) és (30) preambulumbekezdését). 2009. november 6-án a panaszos a SACE által a SACE BT számára biztosított viszontbiztosításról is tájékoztatta a Bizottságot, amely állítólag az államnak betudható volt és nem felelt meg a piacgazdasági szereplő tesztnek, ezért egy újabb olyan támogatási intézkedést képez, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 107. cikkével (a második intézkedés). |
| --- | --- |

(29)

A panaszos érvelése szerint a SACE BT javára a SACE anyavállalat által biztosított kezdő tőkeallokáció, amelyre 2004-ben került sor és 100 millió EUR összeget tett ki (az első intézkedés), az államnak betudható, nem felel meg a piacgazdasági befektető elvének („MEIP”), továbbá összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősül (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (29) és (30) preambulumbekezdését). 2009. november 6-án a panaszos a SACE által a SACE BT számára biztosított viszontbiztosításról is tájékoztatta a Bizottságot, amely állítólag az államnak betudható volt és nem felelt meg a piacgazdasági szereplő tesztnek, ezért egy újabb olyan támogatási intézkedést képez, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 107. cikkével (a második intézkedés).

| (30) | Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban a panaszos semmilyen észrevételt nem tett. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban a panaszos semmilyen észrevételt nem tett.

II.4.   AZ E HATÁROZAT HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

| (31) | A Bizottság által 2011. február 23-án kezdeményezett hivatalos vizsgálati eljárás a SACE által a SACE BT részére nyújtott alábbi négy intézkedésre vonatkozik (további részletekért lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (33)–(41) preambulumbekezdését):
  a)   
  Első intézkedés
  : 100 millió EUR kezdőtőke juttatása részvénytőke formájában és 5,8 millió EUR összegű tőkehozzájárulás a tartalékokhoz (ún. „Fondo di organizzazione”) 2004-ben (19);
  b)   
  Második intézkedés
  : nemarányos viszontbiztosítás (Excess of Loss) típusú viszontbiztosítási fedezet (20) a 2009-es piacképes hitelkockázatra, amelyet 2009. június 5-én bocsátottak rendelkezésre. A második intézkedést a SACE akkor nyújtotta, amikor a SACE BT nem tudta a fedezet 100 %-át kihelyezni a magán piaci résztvevők körébe. Nevezetesen úgy tűnik, hogy 2009 előtt a SACE BT a viszontbiztosítását túlnyomó részben a gazdaság magánszereplőitől szerezte meg. Azonban a 2009-es évre vonatkozó viszontbiztosítási szerződései megújítása során a SACE BT a pénzügyi válság miatt nehézségekkel szembesült. Bár a SACE BT jelentős számú piaci szereplővel lépett kapcsolatba, mindössze öt magán viszontbiztosítótól tudott fedezetet szerezni, a 2009-es piacképes hitelkockázatra vonatkozó, nemarányos viszontbiztosítás 25,85 %-ára. A szerződéseket 2009. január 30-án írták alá. A SACE BT által megkeresett 16 egyéb piaci szereplő számára is ugyanazokat a feltételeket kínálták fel, mint a fedezetet biztosítók számára, de ezek a szereplők úgy döntöttek, hogy nem járulnak hozzá a viszontbiztosítási fedezethez. A viszontbiztosítóknak a veszteség 5 millió EUR összeget meghaladó részét kellett fedezniük, egészen 40 millió EUR összegig. A 2009-ben a nemarányos viszontbiztosításhoz hozzájáruló öt magán viszontbiztosító: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) és Assurisk S.A. (2,85 %). A fedezet fennmaradó részét, azaz 74,15 %-ot az anyavállalat, a SACE jegyezte 2009. június 5-én, az öt magán viszontbiztosítónak kínálttal megegyező prioritási, kapacitási és díjfeltételekkel.
  c)   
  Harmadik intézkedés
  : a 2008-ban jegyzett veszteségek fedezésére 2009. június 18-án végrehajtott, 29 millió EUR értékű feltőkésítés;
  d)   
  Negyedik intézkedés
  : 2009. augusztus 4-én végrehajtott, 41 millió EUR értékű feltőkésítés (21). |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság által 2011. február 23-án kezdeményezett hivatalos vizsgálati eljárás a SACE által a SACE BT részére nyújtott alábbi négy intézkedésre vonatkozik (további részletekért lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (33)–(41) preambulumbekezdését):

a)   
  Első intézkedés
  : 100 millió EUR kezdőtőke juttatása részvénytőke formájában és 5,8 millió EUR összegű tőkehozzájárulás a tartalékokhoz (ún. „Fondo di organizzazione”) 2004-ben (19);

b)   
  Második intézkedés
  : nemarányos viszontbiztosítás (Excess of Loss) típusú viszontbiztosítási fedezet (20) a 2009-es piacképes hitelkockázatra, amelyet 2009. június 5-én bocsátottak rendelkezésre. A második intézkedést a SACE akkor nyújtotta, amikor a SACE BT nem tudta a fedezet 100 %-át kihelyezni a magán piaci résztvevők körébe. Nevezetesen úgy tűnik, hogy 2009 előtt a SACE BT a viszontbiztosítását túlnyomó részben a gazdaság magánszereplőitől szerezte meg. Azonban a 2009-es évre vonatkozó viszontbiztosítási szerződései megújítása során a SACE BT a pénzügyi válság miatt nehézségekkel szembesült. Bár a SACE BT jelentős számú piaci szereplővel lépett kapcsolatba, mindössze öt magán viszontbiztosítótól tudott fedezetet szerezni, a 2009-es piacképes hitelkockázatra vonatkozó, nemarányos viszontbiztosítás 25,85 %-ára. A szerződéseket 2009. január 30-án írták alá. A SACE BT által megkeresett 16 egyéb piaci szereplő számára is ugyanazokat a feltételeket kínálták fel, mint a fedezetet biztosítók számára, de ezek a szereplők úgy döntöttek, hogy nem járulnak hozzá a viszontbiztosítási fedezethez. A viszontbiztosítóknak a veszteség 5 millió EUR összeget meghaladó részét kellett fedezniük, egészen 40 millió EUR összegig. A 2009-ben a nemarányos viszontbiztosításhoz hozzájáruló öt magán viszontbiztosító: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) és Assurisk S.A. (2,85 %). A fedezet fennmaradó részét, azaz 74,15 %-ot az anyavállalat, a SACE jegyezte 2009. június 5-én, az öt magán viszontbiztosítónak kínálttal megegyező prioritási, kapacitási és díjfeltételekkel.

c)   
  Harmadik intézkedés
  : a 2008-ban jegyzett veszteségek fedezésére 2009. június 18-án végrehajtott, 29 millió EUR értékű feltőkésítés;

d)   
  Negyedik intézkedés
  : 2009. augusztus 4-én végrehajtott, 41 millió EUR értékű feltőkésítés (21).

| (32) | A 3. táblázat bemutatja a négy intézkedés, valamint a SACE és a SACE BT főbb határozatainak és mérföldköveinek időrendi sorrendjét (a Bizottsághoz benyújtott információk és igazoló okiratok alapján). Ez a táblázat azt is bemutatja, hogy az e határozat későbbi részeiben említett bizonyos dokumentumokat mikor kerültek összeállításra és megtárgyalásra.

  3. táblázat


  A négy intézkedés, valamint a SACE és a SACE BT főbb határozatainak és mérföldköveinek időrendi sorrendje







  2003.11.21. | — | A McKinsey külső tanácsadó cég által a SACE potenciális piacára vonatkozó forgatókönyvekről készített tanulmány; |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

A 3. táblázat bemutatja a négy intézkedés, valamint a SACE és a SACE BT főbb határozatainak és mérföldköveinek időrendi sorrendjét (a Bizottsághoz benyújtott információk és igazoló okiratok alapján). Ez a táblázat azt is bemutatja, hogy az e határozat későbbi részeiben említett bizonyos dokumentumokat mikor kerültek összeállításra és megtárgyalásra.

3. táblázat

A négy intézkedés, valamint a SACE és a SACE BT főbb határozatainak és mérföldköveinek időrendi sorrendje

2003.11.21.

—

A McKinsey külső tanácsadó cég által a SACE potenciális piacára vonatkozó forgatókönyvekről készített tanulmány;

2003.12.17.

| — | A SACE rövid lejáratú hitelbiztosítási tevékenysége üzleti tervének összeállítását célzó tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó pályázati felhívást tartalmazó levél; |
| --- | --- |

—

A SACE rövid lejáratú hitelbiztosítási tevékenysége üzleti tervének összeállítását célzó tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó pályázati felhívást tartalmazó levél;

2004.1.1.

| — | A „Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE” átalakítása állami tulajdonú részvénytársasággá (SACE S.p.A.); |
| --- | --- |

—

A „Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE” átalakítása állami tulajdonú részvénytársasággá (SACE S.p.A.);

2004. március

| — | A KPMG elvégezte az üzleti terv kiegészítő elemzéseit a kereskedelmi információk olaszországi piaca, a követelésbehajtás olaszországi piaca és annak főbb szereplői, valamint a közép- és kelet-európai hitelbiztosítási piac tekintetében; |
| --- | --- |

—

A KPMG elvégezte az üzleti terv kiegészítő elemzéseit a kereskedelmi információk olaszországi piaca, a követelésbehajtás olaszországi piaca és annak főbb szereplői, valamint a közép- és kelet-európai hitelbiztosítási piac tekintetében;

2004.4.28.

| — | A SACE „szabad tőkéjének” kiszámítása; |
| --- | --- |

—

A SACE „szabad tőkéjének” kiszámítása;

2004.5.1.

| — | A tíz új tagállam csatlakozása az Unióhoz; |
| --- | --- |

—

A tíz új tagállam csatlakozása az Unióhoz;

| — | Az EU-10 országokra vonatkozó nem piacképes rövid lejáratú kockázatok piacképes kockázatokká váltak; |
| --- | --- |

—

Az EU-10 országokra vonatkozó nem piacképes rövid lejáratú kockázatok piacképes kockázatokká váltak;

2004.5.18.

| — | A KPMG bemutatja a SACE igazgatótanácsának („Consiglio di Amministrazione”) az üzleti tervet, amely tartalmazza a 2005–2008-as időszakra vonatkozó nyereségességi elvárásokat alátámasztó főbb elemeket. |
| --- | --- |

—

A KPMG bemutatja a SACE igazgatótanácsának („Consiglio di Amministrazione”) az üzleti tervet, amely tartalmazza a 2005–2008-as időszakra vonatkozó nyereségességi elvárásokat alátámasztó főbb elemeket.

| — | A SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) jóváhagyja a SACE BT létrehozására vonatkozó 2005–2008-as üzleti tervet; |
| --- | --- |

—

A SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) jóváhagyja a SACE BT létrehozására vonatkozó 2005–2008-as üzleti tervet;

2004.5.27.

| — | A SACE BT létrehozása; |
| --- | --- |

—

A SACE BT létrehozása;

| — | 105,8 millió EUR tőke biztosítása a SACE BT részére; (első intézkedés) |
| --- | --- |

—

105,8 millió EUR tőke biztosítása a SACE BT részére; (első intézkedés)

2004.7.3.

| — | A SACE BT megkapja a biztosítói engedélyt az ISVAP szabályozó hatóságtól; |
| --- | --- |

—

A SACE BT megkapja a biztosítói engedélyt az ISVAP szabályozó hatóságtól;

2004.10.15.

| — | A SACE BT megkezdi a működését; |
| --- | --- |

—

A SACE BT megkezdi a működését;

2004.11.19.

| — | A SACE BT igazgatótanácsa jóváhagyja a 2005–2009-es üzleti terv kiigazítását; |
| --- | --- |

—

A SACE BT igazgatótanácsa jóváhagyja a 2005–2009-es üzleti terv kiigazítását;

2005. március

| — | Megkezdődött az Assedile felvásárlási folyamata (22); |
| --- | --- |

—

Megkezdődött az Assedile felvásárlási folyamata (22);

2005.4.15.

| — | A KPMG külső tanácsadó cég bemutatja az Assedile pénzbeli értékelését (amelyet az adatállomány vizsgálata előzött meg); |
| --- | --- |

—

A KPMG külső tanácsadó cég bemutatja az Assedile pénzbeli értékelését (amelyet az adatállomány vizsgálata előzött meg);

| — | A SACE BT igazgatótanácsának megbeszélése az Assedile esetleges felvásárlásáról; |
| --- | --- |

—

A SACE BT igazgatótanácsának megbeszélése az Assedile esetleges felvásárlásáról;

2005.4.18.

| — | A SACE BT első nem kötelező érvényű ajánlata az Assedile 70 %-ára; |
| --- | --- |

—

A SACE BT első nem kötelező érvényű ajánlata az Assedile 70 %-ára;

2005.5.30.

| — | A KPMG külső tanácsadó cég által az Assedile pénzbeli értékének megállapításához készített kiegészítés bemutatása; |
| --- | --- |

—

A KPMG külső tanácsadó cég által az Assedile pénzbeli értékének megállapításához készített kiegészítés bemutatása;

2005.9.30.

| — | A SACE BT aláírja az Assedile 70 %-ának felvásárlására vonatkozó végleges szerződést; |
| --- | --- |

—

A SACE BT aláírja az Assedile 70 %-ának felvásárlására vonatkozó végleges szerződést;

2006.9.19.

| — | A SACE BT és a Ducroire üzleti terve és közös ajánlata a KUP 66 %-ának felvásárlására; |
| --- | --- |

—

A SACE BT és a Ducroire üzleti terve és közös ajánlata a KUP 66 %-ának felvásárlására;

2006. december

| — | A külső tanácsadó jelentése a SACE BT-nek és a Ducroire-nak a KUP 66 %-a pénzbeli értékének megállapításáról; |
| --- | --- |

—

A külső tanácsadó jelentése a SACE BT-nek és a Ducroire-nak a KUP 66 %-a pénzbeli értékének megállapításáról;

2007. október

| — | A SACE BT és a Ducroire közösen felvásárolja a KUP 66 %-át; |
| --- | --- |

—

A SACE BT és a Ducroire közösen felvásárolja a KUP 66 %-át;

2008.3.6.

| — | A SACE BT felvásárolja az Assedile fennmaradó 30 %-át; |
| --- | --- |

—

A SACE BT felvásárolja az Assedile fennmaradó 30 %-át;

2009.1.30.

| — | SACE BT sikeresen fedezetet talál a piacképes hitelkockázat nemarányos viszontbiztosításának 25,85 %-ára öt magán viszontbiztosítótól; |
| --- | --- |

—

SACE BT sikeresen fedezetet talál a piacképes hitelkockázat nemarányos viszontbiztosításának 25,85 %-ára öt magán viszontbiztosítótól;

2009.2.25.

| — | A SACE BT veszteséggel eladja az SA Ducroire számára a KUP-ban szerzett 33 %-os részesedését; |
| --- | --- |

—

A SACE BT veszteséggel eladja az SA Ducroire számára a KUP-ban szerzett 33 %-os részesedését;

2009.5.26.

| — | A SACE igazgatótanácsa jóváhagyja a SACE BT számára nyújtandó 29 millió EUR értékű transzfert; |
| --- | --- |

—

A SACE igazgatótanácsa jóváhagyja a SACE BT számára nyújtandó 29 millió EUR értékű transzfert;

2009.6.5.

| — | A SACE jegyzi a piacképes hitelkockázat nemarányos viszontbiztosításának fennmaradó 74,15 %-át; (második intézkedés) |
| --- | --- |

—

A SACE jegyzi a piacképes hitelkockázat nemarányos viszontbiztosításának fennmaradó 74,15 %-át; (második intézkedés)

2009.6.18.

| — | A SACE BT részvényeseinek rendes közgyűlése jóváhagyja a 2008 végén jegyzett veszteség fedezését a SACE által nyújtott 29 millió EUR értékű transzferrel (harmadik intézkedés) és 0,49 millió EUR felhasználásával a „Fondo di organizzazione” tartalékból; |
| --- | --- |

—

A SACE BT részvényeseinek rendes közgyűlése jóváhagyja a 2008 végén jegyzett veszteség fedezését a SACE által nyújtott 29 millió EUR értékű transzferrel (harmadik intézkedés) és 0,49 millió EUR felhasználásával a „Fondo di organizzazione” tartalékból;

2009.7.1.

| — | A SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) jóváhagyja a 41 millió EUR értékű tőketranszfert („versamento in conto capitale”) a SACE BT részére; |
| --- | --- |

—

A SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) jóváhagyja a 41 millió EUR értékű tőketranszfert („versamento in conto capitale”) a SACE BT részére;

2009.8.4.

| — | A SACE BT részvényeseinek rendes közgyűlése jóváhagyja a SACE vállalattól származó 41 millió EUR értékű tőketranszfert („versamento in conto capitale”); (negyedik intézkedés) |
| --- | --- |

—

A SACE BT részvényeseinek rendes közgyűlése jóváhagyja a SACE vállalattól származó 41 millió EUR értékű tőketranszfert („versamento in conto capitale”); (negyedik intézkedés)

| — | A SACE BT igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) jóváhagyja a 2010–2011-es időszakra szóló üzleti tervet; |
| --- | --- |

—

A SACE BT igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) jóváhagyja a 2010–2011-es időszakra szóló üzleti tervet;

2010.12.7.

| — | A SACE BT igazgatótanácsa jóváhagy egy üzleti tervet a 2011–2013-as időszakra; |
| --- | --- |

—

A SACE BT igazgatótanácsa jóváhagy egy üzleti tervet a 2011–2013-as időszakra;

2011.11.24.

| — | A SACE BT igazgatótanácsának ülése: A 2011–2013-as időszakra szóló üzleti terv kiigazítása; |
| --- | --- |

—

A SACE BT igazgatótanácsának ülése: A 2011–2013-as időszakra szóló üzleti terv kiigazítása;

2012.2.23.

| — | A SACE BT igazgatótanácsának ülése: a SACE BT szervezeti modelljének felülvizsgálata. |
| --- | --- |

—

A SACE BT igazgatótanácsának ülése: a SACE BT szervezeti modelljének felülvizsgálata.

II.5.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (33) | Az első intézkedés tekintetében a Bizottság elsőként világossá tette, hogy az állami támogatásként való minősítés kizárható lehet a kezdő tőketámogatás esetében, ha azt nem piacképes kockázatokra nyújtották és/vagy az pusztán a SACE vállalaton belül már korábban meglévő rövid lejáratú biztosítási tevékenységre (beleértve a korábban nem piacképes, de 2004. május 1-jével piacképessé vált kockázatokat is) már előirányzott tőke SACE BT vállalatba történő átvitelét jelentette. A Bizottság jelezte, hogy az adott szakaszban nem állt rendelkezésére elegendő információ annak megítélésére, hogy e feltételek teljesültek-e vagy sem. |
| --- | --- |

(33)

Az első intézkedés tekintetében a Bizottság elsőként világossá tette, hogy az állami támogatásként való minősítés kizárható lehet a kezdő tőketámogatás esetében, ha azt nem piacképes kockázatokra nyújtották és/vagy az pusztán a SACE vállalaton belül már korábban meglévő rövid lejáratú biztosítási tevékenységre (beleértve a korábban nem piacképes, de 2004. május 1-jével piacképessé vált kockázatokat is) már előirányzott tőke SACE BT vállalatba történő átvitelét jelentette. A Bizottság jelezte, hogy az adott szakaszban nem állt rendelkezésére elegendő információ annak megítélésére, hogy e feltételek teljesültek-e vagy sem.

| (34) | Másodsorban a Bizottság kifejezte azzal kapcsolatos aggályait, hogy Olaszország úgy járt-e el, ahogyan azt egy magánbefektető tette volna hasonló körülmények között. Ez az úgy nevezett piacgazdasági szereplő teszt, amely a sikeres teljesülése esetén kizárja az előny fennállását az intézkedés kedvezményezettje számára.






  a) | Az első intézkedés tekintetében – a benyújtott információk alapján – a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy SACE BT várható nyereségességének az alapítás évében, 2004-ben készült értékelése elegendő lett volna ahhoz, hogy egy piacgazdasági befektetőt meggyőzön a tőke-hozzájárulás nyújtásáról. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az akkor benyújtott egyetlen üzleti terv pusztán a 2005–2008 évekre tartalmazott előirányzatokat, melyek szerint az átlagos sajáttőke-arányos megtérülés 2008-ra csak 5 %-ot ért volna el (az 1,1 millió EUR káringadozási tartalék levonása után) (23). A kezdeti veszteségek fedezését szolgáló esetleges további hozamnövelésre vonatkozó további értékelések úgy tűnik, hogy nem készültek. A Bizottságnak ekkor nem volt tudomása az ágazatban lehetséges felvásárlások esetleges nyereségességéről készített elemzésekről. Olaszországot felkérték, hogy mutasson be további olyan elemeket, amelyek bizonyítják, hogy a beruházás piaci feltételek alapján történt. |
| --- | --- | --- |

(34)

Másodsorban a Bizottság kifejezte azzal kapcsolatos aggályait, hogy Olaszország úgy járt-e el, ahogyan azt egy magánbefektető tette volna hasonló körülmények között. Ez az úgy nevezett piacgazdasági szereplő teszt, amely a sikeres teljesülése esetén kizárja az előny fennállását az intézkedés kedvezményezettje számára.

a)

Az első intézkedés tekintetében – a benyújtott információk alapján – a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy SACE BT várható nyereségességének az alapítás évében, 2004-ben készült értékelése elegendő lett volna ahhoz, hogy egy piacgazdasági befektetőt meggyőzön a tőke-hozzájárulás nyújtásáról. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az akkor benyújtott egyetlen üzleti terv pusztán a 2005–2008 évekre tartalmazott előirányzatokat, melyek szerint az átlagos sajáttőke-arányos megtérülés 2008-ra csak 5 %-ot ért volna el (az 1,1 millió EUR káringadozási tartalék levonása után) (23). A kezdeti veszteségek fedezését szolgáló esetleges további hozamnövelésre vonatkozó további értékelések úgy tűnik, hogy nem készültek. A Bizottságnak ekkor nem volt tudomása az ágazatban lehetséges felvásárlások esetleges nyereségességéről készített elemzésekről. Olaszországot felkérték, hogy mutasson be további olyan elemeket, amelyek bizonyítják, hogy a beruházás piaci feltételek alapján történt.

| b) | A második intézkedés tekintetében – az olasz hatóságok által a viszontbiztosítási fedezet piaci megszerzésének nehézségeit bemutató információk alapján – a Bizottság kételyeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a második intézkedés nem jelentett-e előnyt a SACE BT számára. |
| --- | --- |

b)

A második intézkedés tekintetében – az olasz hatóságok által a viszontbiztosítási fedezet piaci megszerzésének nehézségeit bemutató információk alapján – a Bizottság kételyeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy a második intézkedés nem jelentett-e előnyt a SACE BT számára.

| c) | A harmadik és negyedik intézkedés tekintetében a Bizottság úgy vélte, hogy tekintve a SACE BT elkönyvelt veszteségeit, a vállalat ilyen összegű tőkét nem lett volna képes a piacon megszerezni. |
| --- | --- |

c)

A harmadik és negyedik intézkedés tekintetében a Bizottság úgy vélte, hogy tekintve a SACE BT elkönyvelt veszteségeit, a vállalat ilyen összegű tőkét nem lett volna képes a piacon megszerezni.

| (35) | Harmadjára, a Bizottság jelezte, hogy a SACE (amely egy állami vállalat) által nyújtott intézkedések az államnak betudhatónak tűntek (az állami forrásra vonatkozó feltétel), de e kérdésben nem foglalt véglegesen állást. |
| --- | --- |

(35)

Harmadjára, a Bizottság jelezte, hogy a SACE (amely egy állami vállalat) által nyújtott intézkedések az államnak betudhatónak tűntek (az állami forrásra vonatkozó feltétel), de e kérdésben nem foglalt véglegesen állást.

| (36) | Végezetül a Bizottság kételyeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy amennyiben az intézkedésekről bebizonyosodik, hogy támogatásnak számítanak, akkor azok összeegyeztethetők-e a belső piaccal. Úgy tűnik, hogy nincs olyan jogalap, amelyre hivatkozva az ilyen támogatások összeegyeztethetőnek minősülnének. |
| --- | --- |

(36)

Végezetül a Bizottság kételyeit fejezte ki arra vonatkozóan, hogy amennyiben az intézkedésekről bebizonyosodik, hogy támogatásnak számítanak, akkor azok összeegyeztethetők-e a belső piaccal. Úgy tűnik, hogy nincs olyan jogalap, amelyre hivatkozva az ilyen támogatások összeegyeztethetőnek minősülnének.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (37) | A Bizottság csak a SACE vállalattól kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság csak a SACE vállalattól kapott észrevételeket.

IV.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATRA VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK, VALAMINT OLASZORSZÁG ÉS A SACE TOVÁBBI BEADVÁNYAI

IV.1.   BETUDHATÓSÁG

| (38) | Olaszország és a SACE közlése szerint a SACE által nyújtott négy intézkedés egyike sem tudható be az olasz államnak. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Olaszország bőségesen idéz a Bíróság által a Stardust Marine (24), az Olympic Airways (25) és a SIC-RTP (26) ügyben hozott ítéletekből. A Bizottság kérésére Olaszország benyújtott egy a SACE által rendelkezésre bocsátott listát, amelyen a SACE igazgatótanácsának azon tagjai szerepeltek, akik hivatalban voltak, amikor a SACE igazgatótanácsa a vizsgált négy intézkedést elfogadta (27). Adott esetben a SACE feltüntette az igazgatótanács adott tagja által közigazgatási szervben betöltött pozíciót. |
| --- | --- |

(38)

Olaszország és a SACE közlése szerint a SACE által nyújtott négy intézkedés egyike sem tudható be az olasz államnak. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszában Olaszország bőségesen idéz a Bíróság által a Stardust Marine (24), az Olympic Airways (25) és a SIC-RTP (26) ügyben hozott ítéletekből. A Bizottság kérésére Olaszország benyújtott egy a SACE által rendelkezésre bocsátott listát, amelyen a SACE igazgatótanácsának azon tagjai szerepeltek, akik hivatalban voltak, amikor a SACE igazgatótanácsa a vizsgált négy intézkedést elfogadta (27). Adott esetben a SACE feltüntette az igazgatótanács adott tagja által közigazgatási szervben betöltött pozíciót.

| (39) | Továbbá az első intézkedés tekintetében Olaszország azzal érvelt, hogy a SACE BT vállalatba eszközölt beruházás nagyon kismértékű volt a SACE méretéhez képest, és ezért ennek azt is jeleznie kell, hogy az államnak nem volt oka arra, hogy részt vegyen egy ilyen kicsi beruházásban, ezért az nem az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(39)

Továbbá az első intézkedés tekintetében Olaszország azzal érvelt, hogy a SACE BT vállalatba eszközölt beruházás nagyon kismértékű volt a SACE méretéhez képest, és ezért ennek azt is jeleznie kell, hogy az államnak nem volt oka arra, hogy részt vegyen egy ilyen kicsi beruházásban, ezért az nem az államnak tulajdonítható.

| (40) | A második intézkedés tekintetében Olaszország egyértelművé tette, hogy a CIPE nem dönt a SACE viszontbiztosítási tevékenységéről (28). |
| --- | --- |

(40)

A második intézkedés tekintetében Olaszország egyértelművé tette, hogy a CIPE nem dönt a SACE viszontbiztosítási tevékenységéről (28).

IV.2.   AZ ELŐNYRE VONATKOZÓ KRITÉRIUM: AZ ELSŐ INTÉZKEDÉS

| (41) | Az eljárás megindításáról szóló határozat utáni beadványokban Olaszország és a SACE megerősítette, hogy a beruházás összhangban volt a piaci gyakorlatokkal. |
| --- | --- |

(41)

Az eljárás megindításáról szóló határozat utáni beadványokban Olaszország és a SACE megerősítette, hogy a beruházás összhangban volt a piaci gyakorlatokkal.

| (42) | A korábban benyújtott, elsősorban az eredeti üzleti tervből álló dokumentáció kiegészítésére Olaszország és a SACE további igazoló okiratokat nyújtott be (lásd a (6)–(9) preambulumbekezdést). A Bizottság további kérdésére válaszolva Olaszország azt is közölte, hogy 2003-tól kezdődően nem volt eszmecsere az ISVAP és a SACE/SACE BT között a SACE/SACE BT által a tőkekövetelményekről és a rendelkezésre álló tőkéről készített előirányzatokról, és értékeléseket sem végzett a nemzeti felügyeleti hatóság e tekintetben (29). |
| --- | --- |

(42)

A korábban benyújtott, elsősorban az eredeti üzleti tervből álló dokumentáció kiegészítésére Olaszország és a SACE további igazoló okiratokat nyújtott be (lásd a (6)–(9) preambulumbekezdést). A Bizottság további kérdésére válaszolva Olaszország azt is közölte, hogy 2003-tól kezdődően nem volt eszmecsere az ISVAP és a SACE/SACE BT között a SACE/SACE BT által a tőkekövetelményekről és a rendelkezésre álló tőkéről készített előirányzatokról, és értékeléseket sem végzett a nemzeti felügyeleti hatóság e tekintetben (29).

| (43) | A SACE először is hangsúlyozza, hogy nyereséges vállalat. Megfelelően irányított vállalat, ezért nincs alap annak megkérdőjelezésére, hogy a SACE BT vállalatba eszközölt beruházást normál befektetőként hajtotta végre. Ennek bemutatására a SACE olyan adatokat bocsátott rendelkezésre, amelyek bizonyítják, hogy a SACE nyereséges volt a 2004–2010-es időszakban, az említett időszak minden évében 6 %-ot meghaladó ROE (sajáttőke-arányos megtérülés) mellett, az éves osztalékfizetési arány pedig a nyereség 40 %-a és 95 %-a között változott, összesen 2,1 milliárd EUR összegű osztalékot kitéve, az állam mint részvényes számára biztosított 3,5 milliárd EUR összegű tőke részének visszatérítésén túl. A SACE azt is kijelenti, hogy a SACE BT vállalatba eszközölt beruházást „szabad tőkéből” hajtotta végre, amely fel nem használt és a SACE vállalatnál rendelkezésre álló, 2004. április 28-án körülbelül 250 millió EUR értékben meghatározott összegű tőke volt (30). Olaszország megerősítette továbbá, hogy a tőke összege elhanyagolható volt a SACE eszközeihez és az általa képzett nyereségekhez képest (a SACE BT vállalatba 2004-ben beruházott összeg a SACE saját tőkéje mindössze 1,2 %-ának és a SACE 2004-es nettó nyeresége 20 %-ának felelt meg) (31). |
| --- | --- |

(43)

A SACE először is hangsúlyozza, hogy nyereséges vállalat. Megfelelően irányított vállalat, ezért nincs alap annak megkérdőjelezésére, hogy a SACE BT vállalatba eszközölt beruházást normál befektetőként hajtotta végre. Ennek bemutatására a SACE olyan adatokat bocsátott rendelkezésre, amelyek bizonyítják, hogy a SACE nyereséges volt a 2004–2010-es időszakban, az említett időszak minden évében 6 %-ot meghaladó ROE (sajáttőke-arányos megtérülés) mellett, az éves osztalékfizetési arány pedig a nyereség 40 %-a és 95 %-a között változott, összesen 2,1 milliárd EUR összegű osztalékot kitéve, az állam mint részvényes számára biztosított 3,5 milliárd EUR összegű tőke részének visszatérítésén túl. A SACE azt is kijelenti, hogy a SACE BT vállalatba eszközölt beruházást „szabad tőkéből” hajtotta végre, amely fel nem használt és a SACE vállalatnál rendelkezésre álló, 2004. április 28-án körülbelül 250 millió EUR értékben meghatározott összegű tőke volt (30). Olaszország megerősítette továbbá, hogy a tőke összege elhanyagolható volt a SACE eszközeihez és az általa képzett nyereségekhez képest (a SACE BT vállalatba 2004-ben beruházott összeg a SACE saját tőkéje mindössze 1,2 %-ának és a SACE 2004-es nettó nyeresége 20 %-ának felelt meg) (31).

| (44) | Ezzel összefüggésben Olaszország világossá tette azt is, hogy nem a SACE számára volt előnyös az állam viszontgaranciája, hanem ezt a garanciát a SACE partnerei viszontgarantálására szánták. E tekintetben Olaszország hangsúlyozta, hogy a 2004–2010-es időszak alatt a viszontgaranciát soha nem hívták le, és az állam sem tett a SACE javára kifizetést ebben az időszakban (32). |
| --- | --- |

(44)

Ezzel összefüggésben Olaszország világossá tette azt is, hogy nem a SACE számára volt előnyös az állam viszontgaranciája, hanem ezt a garanciát a SACE partnerei viszontgarantálására szánták. E tekintetben Olaszország hangsúlyozta, hogy a 2004–2010-es időszak alatt a viszontgaranciát soha nem hívták le, és az állam sem tett a SACE javára kifizetést ebben az időszakban (32).

| (45) | Másodjára, a SACE azt állította, hogy a beruházás célja a SACE-csoport által biztosított kockázatok diverzifikálása volt (földrajzi és ágazati lefedettség tekintetében). A hitelkockázatok SACE-csoport általi lefedettsége korábban a nem piacképes kockázatú országokra korlátozódott, ezért azt ki kellett terjeszteni Olaszországra és a piacképes exporthitel-kockázatok területére (rövid lejáratú kockázat az OECD-n belül). Továbbá az üzleti tevékenységet ki kellett terjeszteni más üzletágakra is, amely területeken a három legnagyobb magán piaci szereplő is aktív volt. |
| --- | --- |

(45)

Másodjára, a SACE azt állította, hogy a beruházás célja a SACE-csoport által biztosított kockázatok diverzifikálása volt (földrajzi és ágazati lefedettség tekintetében). A hitelkockázatok SACE-csoport általi lefedettsége korábban a nem piacképes kockázatú országokra korlátozódott, ezért azt ki kellett terjeszteni Olaszországra és a piacképes exporthitel-kockázatok területére (rövid lejáratú kockázat az OECD-n belül). Továbbá az üzleti tevékenységet ki kellett terjeszteni más üzletágakra is, amely területeken a három legnagyobb magán piaci szereplő is aktív volt.

| (46) | Harmadjára, a SACE úgy érvelt, hogy jelentős kiaknázatlan piaci lehetőségek álltak egy új piaci belépő előtt, amilyen a SACE BT is volt. Ezt a megfontolást elemezték a beruházás megtétele előtt. A belföldi olasz piac lényegesen alacsonyabb hitelbiztosítási penetrációval rendelkezett az egyéb nagy európai piacokkal összevetve. Lehetőség volt továbbá az EU-10 országokban való működésére, ahol a főbb hitelbiztosítási piaci szereplők akkor még nem voltak jelen. A beruházás megtétele előtt a piaci lehetőségeket szintén igen részletekbe menően elemezte a külső tanácsadó cég. |
| --- | --- |

(46)

Harmadjára, a SACE úgy érvelt, hogy jelentős kiaknázatlan piaci lehetőségek álltak egy új piaci belépő előtt, amilyen a SACE BT is volt. Ezt a megfontolást elemezték a beruházás megtétele előtt. A belföldi olasz piac lényegesen alacsonyabb hitelbiztosítási penetrációval rendelkezett az egyéb nagy európai piacokkal összevetve. Lehetőség volt továbbá az EU-10 országokban való működésére, ahol a főbb hitelbiztosítási piaci szereplők akkor még nem voltak jelen. A beruházás megtétele előtt a piaci lehetőségeket szintén igen részletekbe menően elemezte a külső tanácsadó cég.

| (47) | Negyedjére, a SACE úgy érvelt, hogy a SACE BT sajáttőke-arányos megtérülése (ROE) nem hasonlítható össze a piaci átlaggal, mivel a SACE BT induló vállalkozás volt, míg a rövid lejáratú exporthitel-biztosítást kínáló egyéb biztosítótársaságok már be voltak vezetve a piacra. |
| --- | --- |

(47)

Negyedjére, a SACE úgy érvelt, hogy a SACE BT sajáttőke-arányos megtérülése (ROE) nem hasonlítható össze a piaci átlaggal, mivel a SACE BT induló vállalkozás volt, míg a rövid lejáratú exporthitel-biztosítást kínáló egyéb biztosítótársaságok már be voltak vezetve a piacra.

| (48) | Ötödjére, a SACE úgy érvelt, hogy amikor 2004-ben létrehozta a SACE BT vállalatot, hogy az belépjen a rövid lejáratú exporthitel-piacra, a vezetőség megfelelő nyereségesség elérését várta a tőkeberuházástól egy három pilléres stratégia
   (33) révén, amely első pillérként a hitelbiztosítási üzletág (induló jellegű üzletág, amelyre vonatkozóan a kezdeti üzleti terv négy éves előrejelzést tartalmaz) szerves növekedésére támaszkodik, második pillérként a hitelbiztosítás kiegészítő tevékenységeire (egyéb típusú biztosítások vagy szolgáltatások), esetlegesen magukba foglalva más cégek felvásárlását is, Olaszországban (diverzifikálás az üzletágak tekintetében), harmadik pillérként pedig külföldön működő vállalatok felvásárlásával megvalósított földrajzi terjeszkedésre (földrajzi diverzifikálás). |
| --- | --- |

(48)

Ötödjére, a SACE úgy érvelt, hogy amikor 2004-ben létrehozta a SACE BT vállalatot, hogy az belépjen a rövid lejáratú exporthitel-piacra, a vezetőség megfelelő nyereségesség elérését várta a tőkeberuházástól egy három pilléres stratégia
   (33) révén, amely első pillérként a hitelbiztosítási üzletág (induló jellegű üzletág, amelyre vonatkozóan a kezdeti üzleti terv négy éves előrejelzést tartalmaz) szerves növekedésére támaszkodik, második pillérként a hitelbiztosítás kiegészítő tevékenységeire (egyéb típusú biztosítások vagy szolgáltatások), esetlegesen magukba foglalva más cégek felvásárlását is, Olaszországban (diverzifikálás az üzletágak tekintetében), harmadik pillérként pedig külföldön működő vállalatok felvásárlásával megvalósított földrajzi terjeszkedésre (földrajzi diverzifikálás).

| (49) | A SACE szerint az ilyen stratégia ésszerűségét a külső tanácsadó által végzett elemzés támasztotta alá (34). |
| --- | --- |

(49)

A SACE szerint az ilyen stratégia ésszerűségét a külső tanácsadó által végzett elemzés támasztotta alá (34).

| (50) | A SACE véleménye szerint egyértelműnek kell lennie, hogy a 2004-ben kidolgozott gazdasági és pénzügyi előrejelzések nem tartalmazhatták vagy láthatták előre a következő években végrehajtott jövőbeni felvásárlások hatásait (35). Másként megfogalmazva, az előrejelzések pusztán a SACE BT olaszországi hitelbiztosítási piacon várható szerves növekedésére (a (48) preambulumbekezdésben említett első pillér) alapultak (36). |
| --- | --- |

(50)

A SACE véleménye szerint egyértelműnek kell lennie, hogy a 2004-ben kidolgozott gazdasági és pénzügyi előrejelzések nem tartalmazhatták vagy láthatták előre a következő években végrehajtott jövőbeni felvásárlások hatásait (35). Másként megfogalmazva, az előrejelzések pusztán a SACE BT olaszországi hitelbiztosítási piacon várható szerves növekedésére (a (48) preambulumbekezdésben említett első pillér) alapultak (36).

| (51) | Figyelembe véve a vállalat induló jellegét az anyavállalat úgy döntött, hogy a kezdeti szakaszban egyszerre több tőkét injektál a vállalatba. Olaszország úgy érvel, hogy ez a megközelítés összevethető azzal, amelyet a potenciális tranzakcióra való felhasználásra előzetesen pénzt beruházó magántőke-alapok alkalmaznak, amely beruházásokat azonban független értékelésnek kell alávetni, és amelyeknek összhangban kell lenniük az előre meghatározott stratégiával (37). |
| --- | --- |

(51)

Figyelembe véve a vállalat induló jellegét az anyavállalat úgy döntött, hogy a kezdeti szakaszban egyszerre több tőkét injektál a vállalatba. Olaszország úgy érvel, hogy ez a megközelítés összevethető azzal, amelyet a potenciális tranzakcióra való felhasználásra előzetesen pénzt beruházó magántőke-alapok alkalmaznak, amely beruházásokat azonban független értékelésnek kell alávetni, és amelyeknek összhangban kell lenniük az előre meghatározott stratégiával (37).

| (52) | Továbbá, Olaszország úgy érvelt, hogy még ha az eredeti terv csak az üzleti tevékenység első pillérére vonatkozó nyereségességet tartalmazta is, az üzleti tevékenység másik két pillére is meg volt említve/tárgyalva. Ezeket már a 2003. december 17-én kelt levélben is megemlítette, amely levél egy tanácsadó céget kért fel arra, hogy adjon a SACE rövid lejáratú biztosítási tevékenysége üzleti tervének összeállítására vonatkozó ajánlatot (38). A külső tanácsadónak szóló pályázati felhívásban a SACE többek között korlátozott számú forgatókönyvek (legfeljebb 2 forgatókönyv) bemutatását kérte, amely forgatókönyvek a SACE saját forrásai és eszközei, illetve más – olaszországi vagy külföldi – szervezetekkel való együttműködés (amely különböző opciókat tartalmazhat, mint például együttműködés a legnagyobb piaci szereplők valamelyikével, együttműködés másodlagos szereplővel, mint például a spanyol CESCE vagy a belga OND, illetve együttműködés valamely olaszországi, másik piaci szegmensben vagy másik pénzügyi ágazatban aktív szereplővel) felhasználásával történő, endogén növekedését mutatják be. |
| --- | --- |

(52)

Továbbá, Olaszország úgy érvelt, hogy még ha az eredeti terv csak az üzleti tevékenység első pillérére vonatkozó nyereségességet tartalmazta is, az üzleti tevékenység másik két pillére is meg volt említve/tárgyalva. Ezeket már a 2003. december 17-én kelt levélben is megemlítette, amely levél egy tanácsadó céget kért fel arra, hogy adjon a SACE rövid lejáratú biztosítási tevékenysége üzleti tervének összeállítására vonatkozó ajánlatot (38). A külső tanácsadónak szóló pályázati felhívásban a SACE többek között korlátozott számú forgatókönyvek (legfeljebb 2 forgatókönyv) bemutatását kérte, amely forgatókönyvek a SACE saját forrásai és eszközei, illetve más – olaszországi vagy külföldi – szervezetekkel való együttműködés (amely különböző opciókat tartalmazhat, mint például együttműködés a legnagyobb piaci szereplők valamelyikével, együttműködés másodlagos szereplővel, mint például a spanyol CESCE vagy a belga OND, illetve együttműködés valamely olaszországi, másik piaci szegmensben vagy másik pénzügyi ágazatban aktív szereplővel) felhasználásával történő, endogén növekedését mutatják be.

| (53) | A harmadik felekkel esetlegesen kialakítható kapcsolatok tekintetében a tanácsadót arra kérték, hogy hangsúlyozza a közös technológia és szakértelem alkalmazásából, a méretgazdaságosságból, a szakosodásból, valamint a tevékenységek előző vagy következő szinten történő integrálásából fakadó előnyöket. |
| --- | --- |

(53)

A harmadik felekkel esetlegesen kialakítható kapcsolatok tekintetében a tanácsadót arra kérték, hogy hangsúlyozza a közös technológia és szakértelem alkalmazásából, a méretgazdaságosságból, a szakosodásból, valamint a tevékenységek előző vagy következő szinten történő integrálásából fakadó előnyöket.

| (54) | A SACE érvelése szerint az igazgatótanács a SACE BT létrehozásának időszakában megkezdte az ilyen lehetőségek megtárgyalását. Ennek az állításnak a további alátámasztására a SACE rendelkezésre bocsátotta az OND (Belgium) vállalattal és a CESCE (Spanyolország) vállalattal való együttműködés 2004. március 5-én, azaz az első intézkedés megtétele előtt összeállított előzetes vázlatát (39). |
| --- | --- |

(54)

A SACE érvelése szerint az igazgatótanács a SACE BT létrehozásának időszakában megkezdte az ilyen lehetőségek megtárgyalását. Ennek az állításnak a további alátámasztására a SACE rendelkezésre bocsátotta az OND (Belgium) vállalattal és a CESCE (Spanyolország) vállalattal való együttműködés 2004. március 5-én, azaz az első intézkedés megtétele előtt összeállított előzetes vázlatát (39).

| (55) | Az egyéb piacokra és üzleti területekre való jövőbeni terjeszkedés megalapozására 2004. márciusában a tanácsadó cég a SACE részére részletes elemzést bocsátott rendelkezésre az Olaszország egyéb üzleti szegmenseiben (kereskedelmi információs szolgáltatások és követelésbehajtás) és a hitelbiztosítás terén Közép- és Kelet-Európában aktív piaci szereplőkről (40), valamint összehasonlító elemzést készített a piaci gyakorlatokról (elsősorban a főbb piaci szereplőkre vonatkozóan) a költségek (például a kereskedelmi információk nyújtása, a követelésbehajtás területén), az üzleti műveletek időzítése, a kereskedelmi információk nyújtásának ágazatában a közelmúltban végrehajtott felvásárlások árazásának párhuzamos elemzése tekintetében, valamint összehasonlító elemzést készített az adott piaci szegmensben elért vezető pozíció okán a legjobbnak vélt piaci gyakorlatokról az operatív üzleti megoldások tekintetében. |
| --- | --- |

(55)

Az egyéb piacokra és üzleti területekre való jövőbeni terjeszkedés megalapozására 2004. márciusában a tanácsadó cég a SACE részére részletes elemzést bocsátott rendelkezésre az Olaszország egyéb üzleti szegmenseiben (kereskedelmi információs szolgáltatások és követelésbehajtás) és a hitelbiztosítás terén Közép- és Kelet-Európában aktív piaci szereplőkről (40), valamint összehasonlító elemzést készített a piaci gyakorlatokról (elsősorban a főbb piaci szereplőkre vonatkozóan) a költségek (például a kereskedelmi információk nyújtása, a követelésbehajtás területén), az üzleti műveletek időzítése, a kereskedelmi információk nyújtásának ágazatában a közelmúltban végrehajtott felvásárlások árazásának párhuzamos elemzése tekintetében, valamint összehasonlító elemzést készített az adott piaci szegmensben elért vezető pozíció okán a legjobbnak vélt piaci gyakorlatokról az operatív üzleti megoldások tekintetében.

| (56) | Olaszország emlékeztet arra, hogy a felvásárlási stratégiát a SACE BT működésének megkezdésétől számított kevesebb mint egy éven belül kezdték el megvalósítani (a SACE BT első nem kötelező érvényű ajánlata az Assedile 70 %-ára 2005. április 18-án kelt, míg a teljes folyamatot 2005 márciusában kezdték meg, a SACE BT működésének megkezdése után öt hónappal). Továbbá Olaszország számos olyan, a 2006 és 2008 közötti időszakban a SACE BT igazgatótanácsa elé terjesztett közleményt is benyújtott a Bizottságnak, amelyek a soron következő felvásárlások lehetőségeit mérlegelték (41) (amely felvásárlások mindegyikét külső tanácsadók által készített értékelések, átvilágítások stb. támasztották alá, bár e felvásárlások némelyike különböző okokból sikertelen volt). |
| --- | --- |

(56)

Olaszország emlékeztet arra, hogy a felvásárlási stratégiát a SACE BT működésének megkezdésétől számított kevesebb mint egy éven belül kezdték el megvalósítani (a SACE BT első nem kötelező érvényű ajánlata az Assedile 70 %-ára 2005. április 18-án kelt, míg a teljes folyamatot 2005 márciusában kezdték meg, a SACE BT működésének megkezdése után öt hónappal). Továbbá Olaszország számos olyan, a 2006 és 2008 közötti időszakban a SACE BT igazgatótanácsa elé terjesztett közleményt is benyújtott a Bizottságnak, amelyek a soron következő felvásárlások lehetőségeit mérlegelték (41) (amely felvásárlások mindegyikét külső tanácsadók által készített értékelések, átvilágítások stb. támasztották alá, bár e felvásárlások némelyike különböző okokból sikertelen volt).

Pénzügyi előrejelzések

| (57) | A tanácsadói szolgáltatásokra vonatkozó pályázati felhívást tartalmazó levélben a SACE pénzügyi előrejelzéseket kért a küszöbön álló három évre, a 2005–2007-es évekre. A SACE többek között a rövid lejáratú tevékenység kialakításához szükséges pénzügyi erőforrások (azaz a tőkésítés) és a várt nyereségesség (azaz a beruházott tőke megtérülése) számszerűsítését kérte (42). |
| --- | --- |

(57)

A tanácsadói szolgáltatásokra vonatkozó pályázati felhívást tartalmazó levélben a SACE pénzügyi előrejelzéseket kért a küszöbön álló három évre, a 2005–2007-es évekre. A SACE többek között a rövid lejáratú tevékenység kialakításához szükséges pénzügyi erőforrások (azaz a tőkésítés) és a várt nyereségesség (azaz a beruházott tőke megtérülése) számszerűsítését kérte (42).

| (58) | A SACE úgy érvelt, hogy mivel a felvásárlási lehetőségek még nem voltak világosak és azok pénzbeli értékelése még nem állt rendelkezésre, ezért a kezdeti üzleti terv konzervatív módon csupán az üzleti tevékenység első pillérére (a hitelbiztosítási üzleti tevékenység szerves növekedésére) alapult. Az előirányzott nyereségesség – még ha korlátozott volt is, mivel nem tartalmazott felvásárlási stratégiákat – 2007-től (az üzleti tevékenység folytatásának harmadik teljes évétől) (43) kezdve pozitív volt, és amennyiben az anyavállalattal (SACE) fennálló szinergiákat is figyelembe vesszük, akkor már 2006-tól (az üzleti tevékenység folytatásának második teljes évétől) kezdve pozitív volt. |
| --- | --- |

(58)

A SACE úgy érvelt, hogy mivel a felvásárlási lehetőségek még nem voltak világosak és azok pénzbeli értékelése még nem állt rendelkezésre, ezért a kezdeti üzleti terv konzervatív módon csupán az üzleti tevékenység első pillérére (a hitelbiztosítási üzleti tevékenység szerves növekedésére) alapult. Az előirányzott nyereségesség – még ha korlátozott volt is, mivel nem tartalmazott felvásárlási stratégiákat – 2007-től (az üzleti tevékenység folytatásának harmadik teljes évétől) (43) kezdve pozitív volt, és amennyiben az anyavállalattal (SACE) fennálló szinergiákat is figyelembe vesszük, akkor már 2006-tól (az üzleti tevékenység folytatásának második teljes évétől) kezdve pozitív volt.

| (59) | Továbbá, már 2004 novemberében, a SACE BT működésének megkezdése után csupán egy hónappal az igazgatótanács a 2005–2009-es időszakra vonatkozó üzleti terv kiigazítását (44) tárgyalta (45) (a továbbiakban: a kiigazított üzleti terv), amely a SACE BT által az üzleti tevékenység megkezdésekor végzett műveletek elemzését, a vállalat fejlődésére vonatkozó újabb feltételezéseket, gazdasági-pénzügyi szimulációkat és fejlődési forgatókönyveket tartalmazott. Az igazgatótanácsnak ehhez kapcsolódóan küldött feljegyzés egyértelműen meghatározza az üzleti tevékenység kiterjesztését a kezességi biztosítási piacra, valamint a SACE BT tevékenységével szinergiás lehetőségeket nyújtó ágazatokba történő külső növekedésre vonatkozó egyéb lehetőségeket bemutató fejlődési forgatókönyv körvonalait, a SACE BT vállalatba eszközölt teljes tőkebefektetés megtérülésének a piaci referenciaértékekhez igazítása érdekében. |
| --- | --- |

(59)

Továbbá, már 2004 novemberében, a SACE BT működésének megkezdése után csupán egy hónappal az igazgatótanács a 2005–2009-es időszakra vonatkozó üzleti terv kiigazítását (44) tárgyalta (45) (a továbbiakban: a kiigazított üzleti terv), amely a SACE BT által az üzleti tevékenység megkezdésekor végzett műveletek elemzését, a vállalat fejlődésére vonatkozó újabb feltételezéseket, gazdasági-pénzügyi szimulációkat és fejlődési forgatókönyveket tartalmazott. Az igazgatótanácsnak ehhez kapcsolódóan küldött feljegyzés egyértelműen meghatározza az üzleti tevékenység kiterjesztését a kezességi biztosítási piacra, valamint a SACE BT tevékenységével szinergiás lehetőségeket nyújtó ágazatokba történő külső növekedésre vonatkozó egyéb lehetőségeket bemutató fejlődési forgatókönyv körvonalait, a SACE BT vállalatba eszközölt teljes tőkebefektetés megtérülésének a piaci referenciaértékekhez igazítása érdekében.

| (60) | A kiigazított üzleti tervben már kifejezetten említésre kerülnek az üzleti tevékenység jövőbeni fejlesztésének különböző pillérei: a hitelbiztosítási üzletág endogén növekedése (első pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést), terjeszkedés más olaszországi üzleti szegmensekbe (második pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést) és a külső növekedés, a „tovább fejlesztendő” megjegyzéssel (második és harmadik pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést, a célcég tevékenységeitől függően). Az első pillérhez szükséges tőke mennyiségét 40,3 millió EUR-ra becsülték. A második pillér tekintetében csak a kezességi biztosítási üzletágba („cauzioni”) történő endogén terjeszkedés került részletesen meghatározásra, ideértve az erre az üzletágra vonatkozó különálló pénzügyi előrejelzéseket, és a becsült tőkemennyiséget, amely 3,7 millió EUR összegben került meghatározásra. |
| --- | --- |

(60)

A kiigazított üzleti tervben már kifejezetten említésre kerülnek az üzleti tevékenység jövőbeni fejlesztésének különböző pillérei: a hitelbiztosítási üzletág endogén növekedése (első pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést), terjeszkedés más olaszországi üzleti szegmensekbe (második pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést) és a külső növekedés, a „tovább fejlesztendő” megjegyzéssel (második és harmadik pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést, a célcég tevékenységeitől függően). Az első pillérhez szükséges tőke mennyiségét 40,3 millió EUR-ra becsülték. A második pillér tekintetében csak a kezességi biztosítási üzletágba („cauzioni”) történő endogén terjeszkedés került részletesen meghatározásra, ideértve az erre az üzletágra vonatkozó különálló pénzügyi előrejelzéseket, és a becsült tőkemennyiséget, amely 3,7 millió EUR összegben került meghatározásra.

| (61) | Ezenkívül hozzáadásra került a hitelbiztosítási és kezességi biztosítási üzleti tevékenységre előirányzott tőke függvényében várt nyereségesség részletesebb elemzése: A szükséges 44 millió EUR tőke esetében az első két termékcsoportra (hitelbiztosítás és kezességi biztosítás – cauzioni) vonatkozó ROAE a becslések szerint 12,5 % volt (illetve 40,3 millió és 12,1 % csak a hitelbiztosítási üzletágat tekintve) (46). A dokumentum megállapította, hogy az elemzés csak előzetes, és szabályozási célokból további kidolgozása szükséges az újrafogalmazott üzleti terv alapján (ez 2005 februárjában/márciusában volt várható). |
| --- | --- |

(61)

Ezenkívül hozzáadásra került a hitelbiztosítási és kezességi biztosítási üzleti tevékenységre előirányzott tőke függvényében várt nyereségesség részletesebb elemzése: A szükséges 44 millió EUR tőke esetében az első két termékcsoportra (hitelbiztosítás és kezességi biztosítás – cauzioni) vonatkozó ROAE a becslések szerint 12,5 % volt (illetve 40,3 millió és 12,1 % csak a hitelbiztosítási üzletágat tekintve) (46). A dokumentum megállapította, hogy az elemzés csak előzetes, és szabályozási célokból további kidolgozása szükséges az újrafogalmazott üzleti terv alapján (ez 2005 februárjában/márciusában volt várható).

| (62) | A kiigazított terv alapján az előrejelzett nyereség 4,8 millió EUR volt 2008-ban, a teljes tőkemennyiség ROAE-mutatója pedig az előrejelzések szerint 2009-ben 4,4 %-ot ért volna el. |
| --- | --- |

(62)

A kiigazított terv alapján az előrejelzett nyereség 4,8 millió EUR volt 2008-ban, a teljes tőkemennyiség ROAE-mutatója pedig az előrejelzések szerint 2009-ben 4,4 %-ot ért volna el.

| (63) | Olaszország ezen kívül a 2011. szeptember 15-i és 2012. március 5-i beadványaiban rendelkezésre bocsátotta a SACE „benne foglalt előzetes” nyereségességre vonatkozó számítását, amely magában foglalja a szinergiákat, illetve a KUP és az Assedile felvásárlását (lásd a 4. táblázatot). Az ilyen elemzés létrehozásához Olaszország figyelembe vette a különböző időszakokban – azaz az eredeti üzleti terv összeállítása idején, az Assedile 70 %-a felvásárlásának megfontolása és értékelése idején, az Assedile 100 %-a és a KUP 33 %-a felvásárlásának megfontolása és értékelése idején – rendelkezésre álló előzetes értékeléseket. A felvásárlások eredményeként várt szinergiák külön kerülnek bemutatásra a táblázat alján. Az ilyen elemzés nem veszi figyelembe a megkezdett és értékelt, de nem véglegesített felvásárlásokat. Az (56) preambulumbekezdésben említett felvásárlásokhoz nem szükséges tőketöbblet – annak azonosítását és értékelését megelőzően – a különálló hitelbiztosítási üzleti tevékenységre (az első pillér) van előirányozva.

  4. táblázat


  A SACE számítása a „benne foglalt előzetes” nyereségességről | Referenciaév | Tőke összege
  (millió EUR) | A referenciaévben várt adózás utáni nyereség
  (millió EUR) | ROE (sajáttőke-arányos megtérülés) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A 2004. május 18-i helyzet |
| | A 2004. májusi eredeti üzleti terv szerinti különálló hitelbiztosítási üzleti tevékenység | 2008 | 105 | 3,7 | 3,5 % |
| | | | 105 | 3,7 | 3,5 %
   (47) |
| | | | | | |
| „Benne foglalt előzetes” nyereségesség az Assedile 70 %-ának felvásárlása után |
| | Az Assedile felvásárlása (48) | 2009 | 27 | 2,7 | 10,2 % |
| | Különálló, az Assedile felvásárlását követően | 2008 | 78 | 3,7 | 4,7 % |
| | | | 105 | 6,4 | 6,1 % |
| | | | | | |
| „Benne foglalt előzetes” nyereségesség az Assedile 100 %-ának és a KUP 33 %-ának felvásárlása után |
| | Az Assedile felvásárlása (70 % + 30 %) | 2009 | 41,7 | 3,9 | 9,4 % |
| | A KUP felvásárlása (33 %) (49) | 2011 | 13,3 | 1,2 | 8,7 % |
| | Különálló, az Assedile + KUP felvásárlását követően | 2008 | 50 | 3,7 | 7,4 % |
| | | | 105 | 8,8 | 8,3 |
| | | | | | |
| „Benne foglalt előzetes” nyereségesség a felvásárlások és a szinergiákból származó jövedelmek után |
| | SACE BT/SACE szinergiák | | | 1,9 | |
| | SACE BT/Assedile szinergiák | | | 0,6 | |
| | | | 105 | 11,3 | 10,8 %
   (47) |

(63)

Olaszország ezen kívül a 2011. szeptember 15-i és 2012. március 5-i beadványaiban rendelkezésre bocsátotta a SACE „benne foglalt előzetes” nyereségességre vonatkozó számítását, amely magában foglalja a szinergiákat, illetve a KUP és az Assedile felvásárlását (lásd a 4. táblázatot). Az ilyen elemzés létrehozásához Olaszország figyelembe vette a különböző időszakokban – azaz az eredeti üzleti terv összeállítása idején, az Assedile 70 %-a felvásárlásának megfontolása és értékelése idején, az Assedile 100 %-a és a KUP 33 %-a felvásárlásának megfontolása és értékelése idején – rendelkezésre álló előzetes értékeléseket. A felvásárlások eredményeként várt szinergiák külön kerülnek bemutatásra a táblázat alján. Az ilyen elemzés nem veszi figyelembe a megkezdett és értékelt, de nem véglegesített felvásárlásokat. Az (56) preambulumbekezdésben említett felvásárlásokhoz nem szükséges tőketöbblet – annak azonosítását és értékelését megelőzően – a különálló hitelbiztosítási üzleti tevékenységre (az első pillér) van előirányozva.

4. táblázat

A SACE számítása a „benne foglalt előzetes” nyereségességről

Referenciaév

Tőke összege

(millió EUR)

A referenciaévben várt adózás utáni nyereség

(millió EUR)

ROE (sajáttőke-arányos megtérülés)

A 2004. május 18-i helyzet

A 2004. májusi eredeti üzleti terv szerinti különálló hitelbiztosítási üzleti tevékenység

2008

105

3,7

3,5 %

105

3,7

3,5 %
   (47)

„Benne foglalt előzetes” nyereségesség az Assedile 70 %-ának felvásárlása után

Az Assedile felvásárlása (48)

2009

27

2,7

10,2 %

Különálló, az Assedile felvásárlását követően

2008

78

3,7

4,7 %

105

6,4

6,1 %

„Benne foglalt előzetes” nyereségesség az Assedile 100 %-ának és a KUP 33 %-ának felvásárlása után

Az Assedile felvásárlása (70 % + 30 %)

2009

41,7

3,9

9,4 %

A KUP felvásárlása (33 %) (49)

2011

13,3

1,2

8,7 %

Különálló, az Assedile + KUP felvásárlását követően

2008

50

3,7

7,4 %

105

8,8

8,3

„Benne foglalt előzetes” nyereségesség a felvásárlások és a szinergiákból származó jövedelmek után

SACE BT/SACE szinergiák

1,9

SACE BT/Assedile szinergiák

0,6

105

11,3

10,8 %
   (47)

| (64) | A megtérülési rátát tekintve, amelyet egy magánbefektető kért volna hasonló beruházás megtételéhez (a továbbiakban: a kívánt megtérülési ráta), Olaszország vitatta a panaszos által megadott rátát (11,5 % ROE). Olaszország úgy véli, hogy a ROE kiszámításának alapjául szolgáló, vállalatok alkotta minta nem volt reprezentatív, és az az időszak, amelyre vonatkozóan a ROE mutató kiszámításra került, nem volt megfelelő. A SACE megerősítette, hogy az olaszországi hitelbiztosítási üzletág megfelelő megtérülési rátáját az Olaszországban működő vállalatok, azaz a Coface Italy (Viscontea Coface) és az Euler Hermes SIAC az 1998-tól 2003-ig terjedő években elért átlagos nyereségessége alapján kell megállapítani, és ez a ráta 10,25 % lenne a nem súlyozott átlag alapján. A SACE kifejtette, hogy az Atradius (Olaszország) vállalatot azért hagyta ki a számításokból, mert a figyelembe vett időszak alatt a vállalat olyan volatilitást mutatott, amely jelentősen befolyásolta az eredményeket, olyannyira, hogy az eredmények negatív referenciaértéket mutattak (–2,4 % egyszerű, nem súlyozott átlag esetében) (50). |
| --- | --- |

(64)

A megtérülési rátát tekintve, amelyet egy magánbefektető kért volna hasonló beruházás megtételéhez (a továbbiakban: a kívánt megtérülési ráta), Olaszország vitatta a panaszos által megadott rátát (11,5 % ROE). Olaszország úgy véli, hogy a ROE kiszámításának alapjául szolgáló, vállalatok alkotta minta nem volt reprezentatív, és az az időszak, amelyre vonatkozóan a ROE mutató kiszámításra került, nem volt megfelelő. A SACE megerősítette, hogy az olaszországi hitelbiztosítási üzletág megfelelő megtérülési rátáját az Olaszországban működő vállalatok, azaz a Coface Italy (Viscontea Coface) és az Euler Hermes SIAC az 1998-tól 2003-ig terjedő években elért átlagos nyereségessége alapján kell megállapítani, és ez a ráta 10,25 % lenne a nem súlyozott átlag alapján. A SACE kifejtette, hogy az Atradius (Olaszország) vállalatot azért hagyta ki a számításokból, mert a figyelembe vett időszak alatt a vállalat olyan volatilitást mutatott, amely jelentősen befolyásolta az eredményeket, olyannyira, hogy az eredmények negatív referenciaértéket mutattak (–2,4 % egyszerű, nem súlyozott átlag esetében) (50).

| (65) | Olaszország azonban a kívánt megtérülési rátát a súlyozott átlagos ráta alapján kívánta kiszámítani. Olaszország beadványában a SACE a Coface Italy és az Euler Hermes SIAC az 1998–2003-as időszakra vonatkozó súlyozott átlagos ROE-értékét az időszakban tapasztalt ROE-átlagaik ugyanazon időszakban a hitelbiztosítási üzletágban jegyzett bruttó díjak százalékos arányával történő súlyozásával számította ki. Így kiszámítva a megtérülési ráta 8,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Olaszország azonban a kívánt megtérülési rátát a súlyozott átlagos ráta alapján kívánta kiszámítani. Olaszország beadványában a SACE a Coface Italy és az Euler Hermes SIAC az 1998–2003-as időszakra vonatkozó súlyozott átlagos ROE-értékét az időszakban tapasztalt ROE-átlagaik ugyanazon időszakban a hitelbiztosítási üzletágban jegyzett bruttó díjak százalékos arányával történő súlyozásával számította ki. Így kiszámítva a megtérülési ráta 8,7 %.

| (66) | Olaszország úgy érvel, hogy a megtérülési ráta nem súlyozott és súlyozott átlagok használatával kapott becsült értékei közötti különbség – azaz a 10,25 % és a 8,7 % közötti különbség – nem elég szignifikáns ahhoz, hogy jelentősen befolyásolja a befektető döntését közép vagy hosszú távon. Ennek ellenére Olaszország megfelelőbbnek tartotta a fentiekben bemutatott súlyozott átlagos ROE alkalmazását, az alábbi két okból (51):






  a) | A súlyozott átlaggal való számítás jobb módszer a nem súlyozott átlaggal való számítással összevetve, mivel jobban tükrözi a kívánt megtérülési rátát egy olyan ágazatban, ahol 2 olyan szereplő van, amelyek között jelentős különbségek vannak a megtérülés és az évek tekintetében, valamint jelentős különbségek vannak a két szereplő forgalma között (52); |
| --- | --- | --- |

(66)

Olaszország úgy érvel, hogy a megtérülési ráta nem súlyozott és súlyozott átlagok használatával kapott becsült értékei közötti különbség – azaz a 10,25 % és a 8,7 % közötti különbség – nem elég szignifikáns ahhoz, hogy jelentősen befolyásolja a befektető döntését közép vagy hosszú távon. Ennek ellenére Olaszország megfelelőbbnek tartotta a fentiekben bemutatott súlyozott átlagos ROE alkalmazását, az alábbi két okból (51):

a)

A súlyozott átlaggal való számítás jobb módszer a nem súlyozott átlaggal való számítással összevetve, mivel jobban tükrözi a kívánt megtérülési rátát egy olyan ágazatban, ahol 2 olyan szereplő van, amelyek között jelentős különbségek vannak a megtérülés és az évek tekintetében, valamint jelentős különbségek vannak a két szereplő forgalma között (52);

| b) | A súlyozás alapjaként Olaszország a hitelbiztosítási üzletágban jegyzett bruttó biztosítási díjakat használta, hogy homogén módon vethesse össze a mintát a 2004-es új SACE BT vállalat tevékenységével (a vállalat hitelbiztosítási üzleti tevékenységgel kezdett, és csak később terjeszkedett más kapcsolódó tevékenységek felé). A kezességi biztosítási üzletág („ramo cauzioni”) ki lett zárva a számítás alapjából, mivel azt a hitelbiztosítási üzletágtól eltérő dinamika jellemzi. 2004-ben egyedül a Coface tevékenykedett a kezességi biztosítási üzletágban (53). |
| --- | --- |

b)

A súlyozás alapjaként Olaszország a hitelbiztosítási üzletágban jegyzett bruttó biztosítási díjakat használta, hogy homogén módon vethesse össze a mintát a 2004-es új SACE BT vállalat tevékenységével (a vállalat hitelbiztosítási üzleti tevékenységgel kezdett, és csak később terjeszkedett más kapcsolódó tevékenységek felé). A kezességi biztosítási üzletág („ramo cauzioni”) ki lett zárva a számítás alapjából, mivel azt a hitelbiztosítási üzletágtól eltérő dinamika jellemzi. 2004-ben egyedül a Coface tevékenykedett a kezességi biztosítási üzletágban (53).

| (67) | Olaszország azt is megállapította, hogy a kívánt megtérülési ráta az összes biztosítási díjon alapuló számítása (azaz nem csupán a hitelbiztosítási díjakat figyelembe véve, ahogyan az fentebb bemutatásra került) 9,5 %-os értéket adna. |
| --- | --- |

(67)

Olaszország azt is megállapította, hogy a kívánt megtérülési ráta az összes biztosítási díjon alapuló számítása (azaz nem csupán a hitelbiztosítási díjakat figyelembe véve, ahogyan az fentebb bemutatásra került) 9,5 %-os értéket adna.

IV.3.   AZ ELŐNYRE VONATKOZÓ KRITÉRIUM: A MÁSODIK INTÉZKEDÉS

| (68) | A SACE azt állítja, hogy az intézkedésre nyereség elérése céljából került sor, és így a piaci gyakorlattal összhangban lévő viszontbiztosítási tevékenységnek számított. Hangsúlyozza, hogy a SACE által a SACE BT részére 2009-ben biztosított viszontbiztosítási fedezett főbb feltételei megegyeztek a néhány hónappal korábban a magán viszontbiztosítókkal megállapodott feltételekkel (lásd a (31) preambulumbekezdést). Utólagosan megállapítható, hogy az csupán az anyavállalat, a SACE számára volt előnyös, amely 1,56 millió EUR (54) díjjövedelmet ért el, mivel a SACE BT nem használta fel a viszontbiztosítást az előre meghatározott veszteségtúllépés fedezésére. |
| --- | --- |

(68)

A SACE azt állítja, hogy az intézkedésre nyereség elérése céljából került sor, és így a piaci gyakorlattal összhangban lévő viszontbiztosítási tevékenységnek számított. Hangsúlyozza, hogy a SACE által a SACE BT részére 2009-ben biztosított viszontbiztosítási fedezett főbb feltételei megegyeztek a néhány hónappal korábban a magán viszontbiztosítókkal megállapodott feltételekkel (lásd a (31) preambulumbekezdést). Utólagosan megállapítható, hogy az csupán az anyavállalat, a SACE számára volt előnyös, amely 1,56 millió EUR (54) díjjövedelmet ért el, mivel a SACE BT nem használta fel a viszontbiztosítást az előre meghatározott veszteségtúllépés fedezésére.

| (69) | Továbbá, Olaszország azt állítja, hogy az akkor, 2009-ben javaslati stádiumban lévő Szolvencia 2 (QIS4 technikai specifikáció) szerint számított tőkekövetelmény-szint („requisito patrimoniale”) mellett a második intézkedés nem csökkentette a SACE BT tőkekövetelményeit. Különös tekintettel arra, hogy a nemarányos viszontbiztosítási fedezet nem járt semmilyen előnnyel, mivel nem került elismerésre a SACE BT által a tőkekövetelmények számszerűsítésének módszereként használt normál képleten belül. A tőkefelszívásra („assorbimento di capitale”) gyakorolt hatás tekintetében Olaszország kifejtette, hogy jellegénél fogva a viszontbiztosítás valamennyi formája hatással van a tőke szintjére, ideértve a nemarányos viszontbiztosítási fedezet formájában kínált viszontbiztosítást is (55). A Bizottság 2012. január 4-én kifejezetten felkérte Olaszországot, hogy adja meg a tőkekövetelmény-könnyítés összegét a SACE BT szintjén a 2009-ben a SACE vállalattal végrehajtott nemarányos viszontbiztosítást követően. Olaszország nem bocsátotta rendelkezésre a kért információt, de ismét kifejtette, hogy a nemarányos viszontbiztosítás nem járt semmilyen könnyítéssel a felügyeleti tőkekövetelmények („requisiti patrimoniali di vigilanza”) (56) tekintetében. |
| --- | --- |

(69)

Továbbá, Olaszország azt állítja, hogy az akkor, 2009-ben javaslati stádiumban lévő Szolvencia 2 (QIS4 technikai specifikáció) szerint számított tőkekövetelmény-szint („requisito patrimoniale”) mellett a második intézkedés nem csökkentette a SACE BT tőkekövetelményeit. Különös tekintettel arra, hogy a nemarányos viszontbiztosítási fedezet nem járt semmilyen előnnyel, mivel nem került elismerésre a SACE BT által a tőkekövetelmények számszerűsítésének módszereként használt normál képleten belül. A tőkefelszívásra („assorbimento di capitale”) gyakorolt hatás tekintetében Olaszország kifejtette, hogy jellegénél fogva a viszontbiztosítás valamennyi formája hatással van a tőke szintjére, ideértve a nemarányos viszontbiztosítási fedezet formájában kínált viszontbiztosítást is (55). A Bizottság 2012. január 4-én kifejezetten felkérte Olaszországot, hogy adja meg a tőkekövetelmény-könnyítés összegét a SACE BT szintjén a 2009-ben a SACE vállalattal végrehajtott nemarányos viszontbiztosítást követően. Olaszország nem bocsátotta rendelkezésre a kért információt, de ismét kifejtette, hogy a nemarányos viszontbiztosítás nem járt semmilyen könnyítéssel a felügyeleti tőkekövetelmények („requisiti patrimoniali di vigilanza”) (56) tekintetében.

| (70) | A SACE azonban megerősítette (57), hogy a viszontbiztosítás egyik fő célja az átengedő biztosító további szerződések jegyzésére vonatkozó kapacitásának növelése. |
| --- | --- |

(70)

A SACE azonban megerősítette (57), hogy a viszontbiztosítás egyik fő célja az átengedő biztosító további szerződések jegyzésére vonatkozó kapacitásának növelése.

| (71) | Az exporthitelről szóló közleményben megállapított védzáradék (58) alkalmazása tekintetében Olaszország kijelentette, hogy nem találta helyénvalónak állami támogatás nyújtását ennek az ágazatnak, és úgy döntött, hogy nem alkalmazza a védzáradékot (59). A SACE nem találta a tárgyhoz tartozónak a Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy nyújtson be olyan információkat, amelyek bizonyíthatják az exportőrök piacának fedezethiányát (60). |
| --- | --- |

(71)

Az exporthitelről szóló közleményben megállapított védzáradék (58) alkalmazása tekintetében Olaszország kijelentette, hogy nem találta helyénvalónak állami támogatás nyújtását ennek az ágazatnak, és úgy döntött, hogy nem alkalmazza a védzáradékot (59). A SACE nem találta a tárgyhoz tartozónak a Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy nyújtson be olyan információkat, amelyek bizonyíthatják az exportőrök piacának fedezethiányát (60).

IV.4.   AZ ELŐNYRE VONATKOZÓ KRITÉRIUM: HARMADIK ÉS NEGYEDIK INTÉZKEDÉS

| (72) | A SACE véleménye szerint a harmadik és a negyedik intézkedés elfogadásával a SACE „pénzügyi egyensúlyi” helyzetbe kívánta hozni a SACE BT vállalatot azzal a célkitűzéssel, hogy garantálja annak fizetőképességét, a jogi keret által előírt korlátozásoknak megfelelően. A SACE BT fizetőképességének garantálását követően lehetséges lett volna megfelelő nyereségességi szint elérése (61). A SACE hangsúlyozza továbbá, hogy a SACE BT számos magántulajdonú olaszországi versenytársa is veszteséges volt 2008-ban és 2009-ben. Ez a részvényeseik közbelépését váltotta ki, akik jelentős tőkeinjekciók formájában biztosítottak hozzájárulást (nemzetközi szinten a Natixis is kétszer feltőkésítette a Coface vállalatot, 2009-ben és 2010 elején, miközben a Coface által jegyzett veszteség 2009-ben 163 millió EUR volt). |
| --- | --- |

(72)

A SACE véleménye szerint a harmadik és a negyedik intézkedés elfogadásával a SACE „pénzügyi egyensúlyi” helyzetbe kívánta hozni a SACE BT vállalatot azzal a célkitűzéssel, hogy garantálja annak fizetőképességét, a jogi keret által előírt korlátozásoknak megfelelően. A SACE BT fizetőképességének garantálását követően lehetséges lett volna megfelelő nyereségességi szint elérése (61). A SACE hangsúlyozza továbbá, hogy a SACE BT számos magántulajdonú olaszországi versenytársa is veszteséges volt 2008-ban és 2009-ben. Ez a részvényeseik közbelépését váltotta ki, akik jelentős tőkeinjekciók formájában biztosítottak hozzájárulást (nemzetközi szinten a Natixis is kétszer feltőkésítette a Coface vállalatot, 2009-ben és 2010 elején, miközben a Coface által jegyzett veszteség 2009-ben 163 millió EUR volt).

| (73) | A SACE megjegyzi továbbá, hogy míg alapjában véve minden piaci szereplőt érintett a gazdasági válság, a válság különösen komoly hatással volt a SACE BT vállalatra. E tekintetben a SACE úgy érvel, hogy a SACE BT még indulási szakaszban van. Ezért a SACE BT nem tudta használni a „káringadozási tartalékot” („riserva di perequazione”) (62) a váratlan gazdasági és pénzügyi események leküzdésére, mivel ezt a tartalékot még nem hozták létre. A SACE BT minden jelentősebb versenytársa – köztük a Coface is – ki tudta használni ezt a tartalékot a jelenlegi gazdasági válság alatt. |
| --- | --- |

(73)

A SACE megjegyzi továbbá, hogy míg alapjában véve minden piaci szereplőt érintett a gazdasági válság, a válság különösen komoly hatással volt a SACE BT vállalatra. E tekintetben a SACE úgy érvel, hogy a SACE BT még indulási szakaszban van. Ezért a SACE BT nem tudta használni a „káringadozási tartalékot” („riserva di perequazione”) (62) a váratlan gazdasági és pénzügyi események leküzdésére, mivel ezt a tartalékot még nem hozták létre. A SACE BT minden jelentősebb versenytársa – köztük a Coface is – ki tudta használni ezt a tartalékot a jelenlegi gazdasági válság alatt.

| (74) | A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban arra vonatkozóan tett kérésre válaszul, hogy a SACE bocsássa rendelkezésre a SACE vállalatnál abban az esetben felmerülő becsült költségeket, ha az eladná vagy felszámolná a SACE BT vállalatot, a SACE kijelentette, hogy a SACE BT felszámolása pusztán elméleti opció, amely jelenleg nem hajtható végre. A SACE által említett főbb okok: i. a SACE vállalatnál mint részvényesnél jelentkező közvetlen előny hiánya, mivel a felszámolás megerősítette volna a negatív eredményeket az adott időpontban jellemző különösen hátrányos piaci helyzetben, és jelentős kárt okozott volna a SACE hírnevében; ii. annak a lehetősége, hogy egy ilyen lépést a piacok a SACE vállalaton belüli likviditási válságként értelmezhetnek; iii. az a valószínű esemény, hogy az eladási ár nem lenne megfelelő (63). A Bizottságnak a SACE vállalat SACE BT tekintetében a második, harmadik és negyedik intézkedés megtételét megelőzően való kitettségére vonatkozó külön kérdésére válaszolva Olaszország jelezte, hogy – elméletben – a SACE BT tevékenységének leállítása és a SACE BT eszközeinek 2009-ben történő felszámolása esetén a SACE felé fennálló, összesen 2,09 millió EUR összegű kötelezettség lett volna potenciálisan veszélyben. Olaszország jelezte, hogy a SACE felé a 2008-ban fennálló nettó eszköz/kötelezettség mérleg pozitív volt 8,43 millió EUR értékkel (64), azaz nettósítva a SACE tartozott volna pénzzel a SACE BT-nek. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban arra vonatkozóan tett kérésre válaszul, hogy a SACE bocsássa rendelkezésre a SACE vállalatnál abban az esetben felmerülő becsült költségeket, ha az eladná vagy felszámolná a SACE BT vállalatot, a SACE kijelentette, hogy a SACE BT felszámolása pusztán elméleti opció, amely jelenleg nem hajtható végre. A SACE által említett főbb okok: i. a SACE vállalatnál mint részvényesnél jelentkező közvetlen előny hiánya, mivel a felszámolás megerősítette volna a negatív eredményeket az adott időpontban jellemző különösen hátrányos piaci helyzetben, és jelentős kárt okozott volna a SACE hírnevében; ii. annak a lehetősége, hogy egy ilyen lépést a piacok a SACE vállalaton belüli likviditási válságként értelmezhetnek; iii. az a valószínű esemény, hogy az eladási ár nem lenne megfelelő (63). A Bizottságnak a SACE vállalat SACE BT tekintetében a második, harmadik és negyedik intézkedés megtételét megelőzően való kitettségére vonatkozó külön kérdésére válaszolva Olaszország jelezte, hogy – elméletben – a SACE BT tevékenységének leállítása és a SACE BT eszközeinek 2009-ben történő felszámolása esetén a SACE felé fennálló, összesen 2,09 millió EUR összegű kötelezettség lett volna potenciálisan veszélyben. Olaszország jelezte, hogy a SACE felé a 2008-ban fennálló nettó eszköz/kötelezettség mérleg pozitív volt 8,43 millió EUR értékkel (64), azaz nettósítva a SACE tartozott volna pénzzel a SACE BT-nek.

| (75) | A SACE kifejtette, hogy a piacgazdasági befektető elvének alkalmazása során a jogszabályi korlátozásokat is figyelembe kell venni. [...] (65) Továbbá a SACE szerint egy befektető nem pusztán a beruházás nyereségességére összpontosít, hanem egyéb megfontolásokra is, mint például a csoport nyilvános arculatának védelme vagy az üzleti műveletek irányváltása (66). |
| --- | --- |

(75)

A SACE kifejtette, hogy a piacgazdasági befektető elvének alkalmazása során a jogszabályi korlátozásokat is figyelembe kell venni. [...] (65) Továbbá a SACE szerint egy befektető nem pusztán a beruházás nyereségességére összpontosít, hanem egyéb megfontolásokra is, mint például a csoport nyilvános arculatának védelme vagy az üzleti műveletek irányváltása (66).

| (76) | Olaszország megerősítette, hogy a 70 millió EUR összeg (a harmadik és negyedik intézkedés) a 2009 májusában a Kockázatkezelési Osztály (67) által azonosított, a jövőbeni Szolvencia 2 követelményeknek (68), (69) való megfeleléshez szükséges tőkeigény része volt. Ez a szimuláció a 2009-re vonatkozó átdolgozott költségvetésen alapult. |
| --- | --- |

(76)

Olaszország megerősítette, hogy a 70 millió EUR összeg (a harmadik és negyedik intézkedés) a 2009 májusában a Kockázatkezelési Osztály (67) által azonosított, a jövőbeni Szolvencia 2 követelményeknek (68), (69) való megfeleléshez szükséges tőkeigény része volt. Ez a szimuláció a 2009-re vonatkozó átdolgozott költségvetésen alapult.

| (77) | A SACE szerint a SACE BT feltőkésítésére vonatkozó döntéseket a nyereségességhez való várt visszatérés, és a 2011-re várt nyereségessé válás reményében hozták meg (70). |
| --- | --- |

(77)

A SACE szerint a SACE BT feltőkésítésére vonatkozó döntéseket a nyereségességhez való várt visszatérés, és a 2011-re várt nyereségessé válás reményében hozták meg (70).

| (78) | Olaszország szerint 2009-től kezdődően a SACE BT-nél mélyreható átalakítások történtek a szervezeti, irányítási és üzleti folyamatokban, amely átalakítások helyreállították a vállalat hosszú távú életképességét, lehetővé téve, hogy 2011-ben, a 2011–2013-ra vonatkozó üzleti tervben előre jelzett időpont előtt, ismét nyereségessé váljon. A változó gazdasági és piaci feltételekre tekintettel a SACE BT 2011–2013-ra vonatkozó üzleti terve aktualizálásra került a folyamatos válsághelyzet figyelembevétele, valamint a nyereségesség javítását célzó kezdeményezések meghatározása érdekében (lásd az 5. táblázatot). A 2011–2013-ra vonatkozó kiigazított üzleti tervet a SACE BT igazgatótanácsa 2011. november 24-én hagyta jóvá. A 2011. november 24-én (azaz a tőkeinjekciók után két évvel) megtartott igazgatótanácsi ülés jegyzőkönyve a (ROE-értékkel mért) nyereségesség az ágazati átlag elérése céljából történő fokozatos javításának célkitűzését említi.

  5. táblázat


  A SACE BT főbb pénzügyi jellemzői a 2010–2011-es üzleti tervben és a 2011–2013-as kiigazított tervben | Tényleges | A 2010–2011-re vonatkozó, az igazgatótanács által 2009. augusztus 4-én jóváhagyott üzleti terv előrejelzései (72) | A 2011–2013-ra vonatkozó, az igazgatótanács által 2011. november 24-én jóváhagyott üzleti terv előrejelzései (73) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| millió EUR | 2008 (71) | 2009 | 2010 | Átdolgozott költségvetés
  2009 | Üzleti terv
  2010 | Üzleti terv
  2011 | 2011
  Előir. | 2012
  Előir. | 2013
  Előir. |
| Bruttó jegyzett díjak (74) | 99,7 | 95,2 | 94,6 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A SACE által viselt biztosítástechnikai kiadások („Sinistri di competenza”) | – 70,6 | – 104,9 | – 59,8 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Általános költségek | – 36,1 | – 38,2 | – 37,3 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Technikai eredmény a viszontbiztosítás előtt | – 63,0 | – 60,0 | 18,2 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Technikai eredmény a viszontbiztosítás után | – 39,3 | – 56,4 | 5,0 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Adózás előtti jövedelem | – 39,5 | – 47,3 | – 4,8 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Nettó jövedelem | – 29,5 | – 34,1 | – 4,8 | [≤ 0] | [≤ 0] | [≤ 0] | (...) | (...) | (...) |
| ROE az adózás előtt (%) (75) | n.a. | – 41,7 % | – 4,4 % | – | n.a. | n.a. | (...) | (...) | (...) |
| ROE az adózás után (%) (76) | – 38,0 % | – 30,6 % | – 4,4 % | n.a. | n.a. | n.a. | (...) | (...) | (...) |
| Veszteséghányad (%) | 131,0 % | 119 % | 67 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Költséghányad (%) | 44,6 % | 43 % | 41 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kombinált arány (%) | 175,6 % | 163 % | 108 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(78)

Olaszország szerint 2009-től kezdődően a SACE BT-nél mélyreható átalakítások történtek a szervezeti, irányítási és üzleti folyamatokban, amely átalakítások helyreállították a vállalat hosszú távú életképességét, lehetővé téve, hogy 2011-ben, a 2011–2013-ra vonatkozó üzleti tervben előre jelzett időpont előtt, ismét nyereségessé váljon. A változó gazdasági és piaci feltételekre tekintettel a SACE BT 2011–2013-ra vonatkozó üzleti terve aktualizálásra került a folyamatos válsághelyzet figyelembevétele, valamint a nyereségesség javítását célzó kezdeményezések meghatározása érdekében (lásd az 5. táblázatot). A 2011–2013-ra vonatkozó kiigazított üzleti tervet a SACE BT igazgatótanácsa 2011. november 24-én hagyta jóvá. A 2011. november 24-én (azaz a tőkeinjekciók után két évvel) megtartott igazgatótanácsi ülés jegyzőkönyve a (ROE-értékkel mért) nyereségesség az ágazati átlag elérése céljából történő fokozatos javításának célkitűzését említi.

5. táblázat

A SACE BT főbb pénzügyi jellemzői a 2010–2011-es üzleti tervben és a 2011–2013-as kiigazított tervben

Tényleges

A 2010–2011-re vonatkozó, az igazgatótanács által 2009. augusztus 4-én jóváhagyott üzleti terv előrejelzései (72)

A 2011–2013-ra vonatkozó, az igazgatótanács által 2011. november 24-én jóváhagyott üzleti terv előrejelzései (73)

millió EUR

2008 (71)

2009

2010

Átdolgozott költségvetés

2009

Üzleti terv

2010

Üzleti terv

2011

2011

Előir.

2012

Előir.

2013

Előir.

Bruttó jegyzett díjak (74)

99,7

95,2

94,6

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A SACE által viselt biztosítástechnikai kiadások („Sinistri di competenza”)

– 70,6

– 104,9

– 59,8

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Általános költségek

– 36,1

– 38,2

– 37,3

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Technikai eredmény a viszontbiztosítás előtt

– 63,0

– 60,0

18,2

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Technikai eredmény a viszontbiztosítás után

– 39,3

– 56,4

5,0

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Adózás előtti jövedelem

– 39,5

– 47,3

– 4,8

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Nettó jövedelem

– 29,5

– 34,1

– 4,8

[≤ 0]

[≤ 0]

[≤ 0]

(...)

(...)

(...)

ROE az adózás előtt (%) (75)

n.a.

– 41,7 %

– 4,4 %

–

n.a.

n.a.

(...)

(...)

(...)

ROE az adózás után (%) (76)

– 38,0 %

– 30,6 %

– 4,4 %

n.a.

n.a.

n.a.

(...)

(...)

(...)

Veszteséghányad (%)

131,0 %

119 %

67 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Költséghányad (%)

44,6 %

43 %

41 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kombinált arány (%)

175,6 %

163 %

108 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (79) | A 2012. március 30-i legutolsó beadványban Olaszország ismét kifejtette, hogy az intézkedések nem tudhatók be az államnak, és azok összeegyeztethetők a piacgazdasági befektető elvével. Először is Olaszország kifejtette, hogy ezek csoporton belüli döntések voltak, amelyeket a csoport hírnevének védelme érdekében hoztak meg. Másodsorban Olaszország úgy érvelt, hogy a SACE piaci szereplőhöz hasonlóan működik és az erőforrásait annak az üzleti területnek a fejlesztésébe fekteti, amelyen a tevékenységét végzi, anélkül, hogy bármilyen módon állami támogatásra támaszkodna. A válság alatt az anyavállalat (SACE) nyereséges maradt és osztalékot fizetett az államnak. Ebből kifolyólag Olaszország megerősítette, hogy a SACE soha nem tartotta szükségesnek a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján bizottsági közleménnyel (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási közlemény) (77) összhangban a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv elkészítését. A nemzeti felügyeleti hatóság, az ISVAP sem emelt kifogást vagy kérte különleges eljárások lefolytatását a SACE BT feltőkésítését követően. Végezetül Olaszország emlékeztetett arra az értékelésére, amely szerint az adott időpontban igen nehéz lett volna potenciális vevőt találni a SACE BT vállalatra. |
| --- | --- |

(79)

A 2012. március 30-i legutolsó beadványban Olaszország ismét kifejtette, hogy az intézkedések nem tudhatók be az államnak, és azok összeegyeztethetők a piacgazdasági befektető elvével. Először is Olaszország kifejtette, hogy ezek csoporton belüli döntések voltak, amelyeket a csoport hírnevének védelme érdekében hoztak meg. Másodsorban Olaszország úgy érvelt, hogy a SACE piaci szereplőhöz hasonlóan működik és az erőforrásait annak az üzleti területnek a fejlesztésébe fekteti, amelyen a tevékenységét végzi, anélkül, hogy bármilyen módon állami támogatásra támaszkodna. A válság alatt az anyavállalat (SACE) nyereséges maradt és osztalékot fizetett az államnak. Ebből kifolyólag Olaszország megerősítette, hogy a SACE soha nem tartotta szükségesnek a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján bizottsági közleménnyel (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási közlemény) (77) összhangban a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv elkészítését. A nemzeti felügyeleti hatóság, az ISVAP sem emelt kifogást vagy kérte különleges eljárások lefolytatását a SACE BT feltőkésítését követően. Végezetül Olaszország emlékeztetett arra az értékelésére, amely szerint az adott időpontban igen nehéz lett volna potenciális vevőt találni a SACE BT vállalatra.

| (80) | Olaszország azon az állásponton van, hogy a SACE BT válságát nem belső folyamatok, a keresletben vagy egyéb tényezőkben bekövetkezett változások okozták, amelyek szükségessé tennék az üzleti modell alapos átgondolását és az azt követő szerkezetátalakítást, hanem sokkal inkább a kárigénylések a válság által kiváltott jelentős növekedése. E helyzet figyelembevételével Olaszország megerősíti, hogy a SACE teljesen önállóan és egy piaci szereplő szemszögéből döntött a további tőke rendelkezésre bocsátása és a szükséges szervezeti és irányítási változások bevezetése mellett. |
| --- | --- |

(80)

Olaszország azon az állásponton van, hogy a SACE BT válságát nem belső folyamatok, a keresletben vagy egyéb tényezőkben bekövetkezett változások okozták, amelyek szükségessé tennék az üzleti modell alapos átgondolását és az azt követő szerkezetátalakítást, hanem sokkal inkább a kárigénylések a válság által kiváltott jelentős növekedése. E helyzet figyelembevételével Olaszország megerősíti, hogy a SACE teljesen önállóan és egy piaci szereplő szemszögéből döntött a további tőke rendelkezésre bocsátása és a szükséges szervezeti és irányítási változások bevezetése mellett.

IV.5.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (81) | Olaszország és a SACE az észrevételei legnagyobb részét az eljárás megindításáról szóló határozatra és annak bemutatására szánta, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a piacgazdasági befektető elvével és nem az államnak tudhatók be, következésképpen nem tartalmaznak támogatást. Amennyiben a Bizottság ennek ellenére úgy találja, hogy ezek az intézkedések a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást képeznek, a SACE megerősítette, hogy ez esetben az intézkedéseket el kell ismerni és a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani (78). A második intézkedés tekintetében a SACE úgy véli, hogy a Bizottság által az adott intézkedés összeegyeztethetőségére vonatkozóan kifejtett aggályok pusztán spekulatív jellegűek (79). A harmadik és negyedik intézkedés tekintetében a SACE ismét kifejtette, hogy azok mindenképpen összeegyeztethetőnek találhatók a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint, a Bizottság által idézett közlemények alapján (80). |
| --- | --- |

(81)

Olaszország és a SACE az észrevételei legnagyobb részét az eljárás megindításáról szóló határozatra és annak bemutatására szánta, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a piacgazdasági befektető elvével és nem az államnak tudhatók be, következésképpen nem tartalmaznak támogatást. Amennyiben a Bizottság ennek ellenére úgy találja, hogy ezek az intézkedések a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást képeznek, a SACE megerősítette, hogy ez esetben az intézkedéseket el kell ismerni és a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani (78). A második intézkedés tekintetében a SACE úgy véli, hogy a Bizottság által az adott intézkedés összeegyeztethetőségére vonatkozóan kifejtett aggályok pusztán spekulatív jellegűek (79). A harmadik és negyedik intézkedés tekintetében a SACE ismét kifejtette, hogy azok mindenképpen összeegyeztethetőnek találhatók a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint, a Bizottság által idézett közlemények alapján (80).

V.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

V.1.   A SZERZŐDÉS 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE ÉRTELMÉBEN VETT TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (82) | Meg kell vizsgálni, hogy a II.4. szakaszban meghatározott négy intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez-e. A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet – egyéb rendelkezések hiányában – a belső piaccal összeegyeztethetetlen. |
| --- | --- |

(82)

Meg kell vizsgálni, hogy a II.4. szakaszban meghatározott négy intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást képez-e. A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet – egyéb rendelkezések hiányában – a belső piaccal összeegyeztethetetlen.

| (83) | Adott intézkedés állami támogatásnak minősüléshez ezért teljesülnie kell az alábbi feltételeknek: az államnak betudhatónak és valamely tagállam által vagy állami forrásból finanszírozottnak kell lennie, szelektív előnyt kell biztosítania, amely alkalmas bizonyos vállalatok vagy bizonyos termékek előállítása előnyben részesítésére, valamint torzítania kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

(83)

Adott intézkedés állami támogatásnak minősüléshez ezért teljesülnie kell az alábbi feltételeknek: az államnak betudhatónak és valamely tagállam által vagy állami forrásból finanszírozottnak kell lennie, szelektív előnyt kell biztosítania, amely alkalmas bizonyos vállalatok vagy bizonyos termékek előállítása előnyben részesítésére, valamint torzítania kell a versenyt vagy a verseny torzításával kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.

| (84) | Mivel ezek a feltételek kumulatív jellegűek, adott intézkedés állami támogatásként történő jellemzéséhez mindegyiküknek teljesülniük kell. Következésképpen, ha a feltételek egyike nem teljesül, akkor a szóban forgó intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(84)

Mivel ezek a feltételek kumulatív jellegűek, adott intézkedés állami támogatásként történő jellemzéséhez mindegyiküknek teljesülniük kell. Következésképpen, ha a feltételek egyike nem teljesül, akkor a szóban forgó intézkedés nem tekinthető állami támogatásnak.

| (85) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (61) preambulumbekezdésében a Bizottság jelezte, hogy az intézkedéseknek az alábbi két feltétel egyikének megfelelő része nem képez támogatást:






  a) | (a piacképes kockázatokkal szemben) a nem piacképes kockázatokat előnyben részesítő tőke/viszontbiztosítás (az első kizárási kritérium); valójában ezeknek a kockázatoknak nincs piacuk, és ennélfogva az állami támogatás nem torzítaná a versenyt a biztosítótársaságok között, és a támogatásnak minősülés kizárható; valamint |
| --- | --- | --- |

(85)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (61) preambulumbekezdésében a Bizottság jelezte, hogy az intézkedéseknek az alábbi két feltétel egyikének megfelelő része nem képez támogatást:

a)

(a piacképes kockázatokkal szemben) a nem piacképes kockázatokat előnyben részesítő tőke/viszontbiztosítás (az első kizárási kritérium); valójában ezeknek a kockázatoknak nincs piacuk, és ennélfogva az állami támogatás nem torzítaná a versenyt a biztosítótársaságok között, és a támogatásnak minősülés kizárható; valamint

| b) | a SACE BT vállalatnak nyújtott tőke összege, amely már kifejezetten a piacképes kockázatokra volt előirányozva a SACE vállalaton belül (mivel az ilyen tőke, ha átkerül a SACE BT-be a SACE vállalaton belül általa már támogatott tevékenységekkel, akkor ugyanazon tevékenység folytatásának minősül ugyanazzal a tőkével, csak más jogi formában. Az ilyen tőkének az átvitele ezért nem képez előnyt e tevékenységek tekintetében, és a támogatásnak való minősítés kizárható) (a második kizárási kritérium). |
| --- | --- |

b)

a SACE BT vállalatnak nyújtott tőke összege, amely már kifejezetten a piacképes kockázatokra volt előirányozva a SACE vállalaton belül (mivel az ilyen tőke, ha átkerül a SACE BT-be a SACE vállalaton belül általa már támogatott tevékenységekkel, akkor ugyanazon tevékenység folytatásának minősül ugyanazzal a tőkével, csak más jogi formában. Az ilyen tőkének az átvitele ezért nem képez előnyt e tevékenységek tekintetében, és a támogatásnak való minősítés kizárható) (a második kizárási kritérium).

| (86) | A második kizárási kritérium tekintetében a SACE megerősítette, hogy nem került előirányzásra tőke nem piacképes kockázatokra az EU-10 tagállamok kapcsán, amely kockázatok a SACE BT létrehozása előtt piacképes kockázatokká váltak (81). Ez összhangban van Olaszország többször ismételt érvelésével, hogy a vállalat induló vállalkozás volt (lásd még a (96)–(100) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(86)

A második kizárási kritérium tekintetében a SACE megerősítette, hogy nem került előirányzásra tőke nem piacképes kockázatokra az EU-10 tagállamok kapcsán, amely kockázatok a SACE BT létrehozása előtt piacképes kockázatokká váltak (81). Ez összhangban van Olaszország többször ismételt érvelésével, hogy a vállalat induló vállalkozás volt (lásd még a (96)–(100) preambulumbekezdést).

| (87) | Az első kizárási kritérium tekintetében, a Bizottság azon kérésére válaszul, hogy tegyen megkülönböztetést a piacképes és a nem piacképes kockázatok között (82), a SACE azt válaszolta, hogy a SACE BT vállalaton belül a nem piacképes kockázatokra vonatkozó tevékenység volumene igen kicsi (83). Továbbá, Olaszország kifejtette, hogy a SACE BT a nem piacképes kockázatokat piaci feltételek mellett kezeli, állami kezességvállalás nélkül, és azokra nem vonatkozik a CIPE által minden évben a 24 hónapnál rövidebb lejáratú nem piacképes kockázatokra megállapított küszöbérték (84). |
| --- | --- |

(87)

Az első kizárási kritérium tekintetében, a Bizottság azon kérésére válaszul, hogy tegyen megkülönböztetést a piacképes és a nem piacképes kockázatok között (82), a SACE azt válaszolta, hogy a SACE BT vállalaton belül a nem piacképes kockázatokra vonatkozó tevékenység volumene igen kicsi (83). Továbbá, Olaszország kifejtette, hogy a SACE BT a nem piacképes kockázatokat piaci feltételek mellett kezeli, állami kezességvállalás nélkül, és azokra nem vonatkozik a CIPE által minden évben a 24 hónapnál rövidebb lejáratú nem piacképes kockázatokra megállapított küszöbérték (84).

| (88) | A Bizottság megjegyzi, hogy az exporthitelről szóló közlemény előírja, hogy amennyiben egy tagállam nem piacképes kockázatokat kíván támogatni, akkor elkülönített könyvelést kell bevezetnie, biztosítva, hogy a támogatás ne kerüljön át a piacképes kockázatokhoz. Ebben az esetben a SACE egyetlen intézkedése sem célozta kifejezetten a kismértékű, nem piacképes kockázati tevékenységek támogatását. Olaszország nem említi, hogy támogatni kívánta volna a nem piacképes kockázatokat, és úgy véli, hogy az összes intézkedés a SACE BT egészének volt rendelkezésére bocsátva (nem egy adott tevékenységhez), és mindez piaci feltételek mellett történt. Olaszország nem kifogásolja, hogy valamennyi intézkedés elemzésre kerül a piacgazdasági szereplő teszt keretében az előny esetleges fennállásának meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság megjegyzi, hogy az exporthitelről szóló közlemény előírja, hogy amennyiben egy tagállam nem piacképes kockázatokat kíván támogatni, akkor elkülönített könyvelést kell bevezetnie, biztosítva, hogy a támogatás ne kerüljön át a piacképes kockázatokhoz. Ebben az esetben a SACE egyetlen intézkedése sem célozta kifejezetten a kismértékű, nem piacképes kockázati tevékenységek támogatását. Olaszország nem említi, hogy támogatni kívánta volna a nem piacképes kockázatokat, és úgy véli, hogy az összes intézkedés a SACE BT egészének volt rendelkezésére bocsátva (nem egy adott tevékenységhez), és mindez piaci feltételek mellett történt. Olaszország nem kifogásolja, hogy valamennyi intézkedés elemzésre kerül a piacgazdasági szereplő teszt keretében az előny esetleges fennállásának meghatározása érdekében.

| (89) | A Bizottság ezért egyetért Olaszországgal és a SACE vállalattal abban, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat 4.1.1. és 4.1.2. fejezetében megállapított kizárások ebben az esetben nem alkalmazandók. Ezért a négy intézkedés (vagy azok része) támogatásnak való minősülése nem zárható ki e kizárási kritériumok alapján. A SACE BT vállalat számára biztosított teljes, 105,8 millió EUR összegű tőkeinjekció (első intézkedés) és a többi intézkedés összességében támogatásnak minősülhet, ezért végre kell hajtani rajtuk az értékelést. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság ezért egyetért Olaszországgal és a SACE vállalattal abban, hogy az eljárás megindításáról szóló határozat 4.1.1. és 4.1.2. fejezetében megállapított kizárások ebben az esetben nem alkalmazandók. Ezért a négy intézkedés (vagy azok része) támogatásnak való minősülése nem zárható ki e kizárási kritériumok alapján. A SACE BT vállalat számára biztosított teljes, 105,8 millió EUR összegű tőkeinjekció (első intézkedés) és a többi intézkedés összességében támogatásnak minősülhet, ezért végre kell hajtani rajtuk az értékelést.

V.1.1.   Előny fennállása

V.1.1.1.   Az előny fennállása értékelésének általános alapelvei

| (90) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (80)–(82) preambulumbekezdésében előírtak szerint, az állandó ítélkezési gyakorlattal összhangban annak megállapításához, hogy egy tőkeinjekció versenyelőnyt biztosít-e szükséges annak értékelése, hogy hasonló körülmények között egy piacgazdasági magánbefektető biztosított volna-e ugyanilyen mértékű tőke-hozzájárulást (85), figyelembe véve különösen a rendelkezésre álló információkat és a szóban forgó hozzájárulások idején előre látható fejleményeket (86). |
| --- | --- |

(90)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (80)–(82) preambulumbekezdésében előírtak szerint, az állandó ítélkezési gyakorlattal összhangban annak megállapításához, hogy egy tőkeinjekció versenyelőnyt biztosít-e szükséges annak értékelése, hogy hasonló körülmények között egy piacgazdasági magánbefektető biztosított volna-e ugyanilyen mértékű tőke-hozzájárulást (85), figyelembe véve különösen a rendelkezésre álló információkat és a szóban forgó hozzájárulások idején előre látható fejleményeket (86).

| (91) | A piacgazdasági szereplő teszt egy
  előzetesen
  alkalmazandó vizsgálat, azaz meg kell határozni, hogy a befektetés tervezése idején egy piacgazdasági magánbefektető választotta volna-e ilyen tőkehozzájárulás megtételét. Egy piaci befektető megfelelően figyelembe venné a befektetéssel kapcsolatos kockázatokat – hogy a kockázatosabb befektetések esetében nagyobb nyereségességet várjon el. A befektető korlátozó tényezőként venné figyelembe a meglévő szabályozási keretrendszert, például a pénzügyi szolgáltatások ágazatában. Ha a minimális tőkemennyiségre, likviditásra és hasonló elemekre vonatkozó speciális szabályozási követelmények miatt a befektetés nem nyereséges, akkor a piacgazdasági befektető nem hajtja végre az olyan befektetést, amely megfelel ugyan a szabályozási követelményeknek, de nem biztosít megfelelő szintű nyereségességet. |
| --- | --- |

(91)

A piacgazdasági szereplő teszt egy
  előzetesen
  alkalmazandó vizsgálat, azaz meg kell határozni, hogy a befektetés tervezése idején egy piacgazdasági magánbefektető választotta volna-e ilyen tőkehozzájárulás megtételét. Egy piaci befektető megfelelően figyelembe venné a befektetéssel kapcsolatos kockázatokat – hogy a kockázatosabb befektetések esetében nagyobb nyereségességet várjon el. A befektető korlátozó tényezőként venné figyelembe a meglévő szabályozási keretrendszert, például a pénzügyi szolgáltatások ágazatában. Ha a minimális tőkemennyiségre, likviditásra és hasonló elemekre vonatkozó speciális szabályozási követelmények miatt a befektetés nem nyereséges, akkor a piacgazdasági befektető nem hajtja végre az olyan befektetést, amely megfelel ugyan a szabályozási követelményeknek, de nem biztosít megfelelő szintű nyereségességet.

| (92) | Egy magánbefektető nem elégszik meg a puszta ténnyel, hogy a befektetés nem lesz veszteséges a számára, vagy, hogy csak korlátozott mértékű nyereséget termel. Egy piacgazdasági befektető megkísérelné maximalizálni az eszközarányos megtérülést, a körülményekkel összhangban és a saját érdekei szerint, még abban az esetben is, ha már rendelkezik részesedéssel az adott vállalkozásban (87). Bár az ágazatra jellemző átlagos megtérülés csak egy elem azok közül, amelyeket a Bizottság figyelembe vehet, egy körültekintő piacgazdasági befektető – a megfelelő díjazásra vonatkozó becslések megtételekor – elviekben megkövetelne egy minimális megtérülést a befektetés tekintetében, amely eléri legalább az adott ágazat átlagos nyereségességi szintjét (88). |
| --- | --- |

(92)

Egy magánbefektető nem elégszik meg a puszta ténnyel, hogy a befektetés nem lesz veszteséges a számára, vagy, hogy csak korlátozott mértékű nyereséget termel. Egy piacgazdasági befektető megkísérelné maximalizálni az eszközarányos megtérülést, a körülményekkel összhangban és a saját érdekei szerint, még abban az esetben is, ha már rendelkezik részesedéssel az adott vállalkozásban (87). Bár az ágazatra jellemző átlagos megtérülés csak egy elem azok közül, amelyeket a Bizottság figyelembe vehet, egy körültekintő piacgazdasági befektető – a megfelelő díjazásra vonatkozó becslések megtételekor – elviekben megkövetelne egy minimális megtérülést a befektetés tekintetében, amely eléri legalább az adott ágazat átlagos nyereségességi szintjét (88).

| (93) | A közelmúlt joggyakorlatának (89) megfelelően a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésre hivatkozó tagállamnak kérdéses esetben egyértelműen, valamint objektív és igazolható bizonyítékok alapján meg kell állapítania, hogy a végrehajtott intézkedés során az állam részvényesként, azaz piaci feltételek szerint járt el. Ezzel összefüggésben többek között olyan szempontokat lehet elvárni, amelyekből kitűnik, hogy a döntés olyan gazdasági értékeléseken alapult, amelyek összemérhetők azokkal, amelyeket a jelen ügy körülményei között az említett tagállaméhoz lehető legközelebbi helyzetben lévő, ésszerűen gondolkodó magánbefektető az említett befektetés végrehajtása előtt lefolytatott volna annak érdekében, hogy meghatározza az ilyen befektetés jövőbeli jövedelmezőségét. A magánbefektető kritériumának alkalmazása szempontjából csak a beruházás végrehajtásáról szóló döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló adatok és előrelátható fejlemények relevánsak. Ez különösen így van akkor, ha – mint a jelen esetben – a Bizottság olyan beruházás vonatkozásában vizsgálja az állami támogatás fennállását, amelyet nem jelentettek be neki, és amelyet az érintett tagállam a bizottsági vizsgálat lefolytatása idején már végrehajtott. |
| --- | --- |

(93)

A közelmúlt joggyakorlatának (89) megfelelően a piacgazdasági befektető elvének való megfelelésre hivatkozó tagállamnak kérdéses esetben egyértelműen, valamint objektív és igazolható bizonyítékok alapján meg kell állapítania, hogy a végrehajtott intézkedés során az állam részvényesként, azaz piaci feltételek szerint járt el. Ezzel összefüggésben többek között olyan szempontokat lehet elvárni, amelyekből kitűnik, hogy a döntés olyan gazdasági értékeléseken alapult, amelyek összemérhetők azokkal, amelyeket a jelen ügy körülményei között az említett tagállaméhoz lehető legközelebbi helyzetben lévő, ésszerűen gondolkodó magánbefektető az említett befektetés végrehajtása előtt lefolytatott volna annak érdekében, hogy meghatározza az ilyen befektetés jövőbeli jövedelmezőségét. A magánbefektető kritériumának alkalmazása szempontjából csak a beruházás végrehajtásáról szóló döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló adatok és előrelátható fejlemények relevánsak. Ez különösen így van akkor, ha – mint a jelen esetben – a Bizottság olyan beruházás vonatkozásában vizsgálja az állami támogatás fennállását, amelyet nem jelentettek be neki, és amelyet az érintett tagállam a bizottsági vizsgálat lefolytatása idején már végrehajtott.

| (94) | A piacgazdasági befektető elvének való megfelelésre vonatkozó saját értékelése elkészítése során a Bizottság feladata olyan átfogó mérlegelés lefolytatása, amely a tagállam által szolgáltatott adatokon kívül figyelembe veszi a jelen ügyben releváns minden egyéb olyan adatot, amely lehetővé teszi számára annak eldöntését, hogy a szóban forgó intézkedés az említett tagállam részvényesi vagy közhatalmi minőségéből ered. E szempontból különösen az intézkedés természete és tárgya, a hátterét képező összefüggések, valamint az elérni kívánt cél és az említett intézkedésre vonatkozó szabályok lehetnek relevánsak (90). |
| --- | --- |

(94)

A piacgazdasági befektető elvének való megfelelésre vonatkozó saját értékelése elkészítése során a Bizottság feladata olyan átfogó mérlegelés lefolytatása, amely a tagállam által szolgáltatott adatokon kívül figyelembe veszi a jelen ügyben releváns minden egyéb olyan adatot, amely lehetővé teszi számára annak eldöntését, hogy a szóban forgó intézkedés az említett tagállam részvényesi vagy közhatalmi minőségéből ered. E szempontból különösen az intézkedés természete és tárgya, a hátterét képező összefüggések, valamint az elérni kívánt cél és az említett intézkedésre vonatkozó szabályok lehetnek relevánsak (90).

V.1.1.2.   Előny fennállása az első intézkedés esetében

| (95) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (95) és (96) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy az első intézkedés megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság jelezte, hogy az igazolandó paraméter a beruházásnak az üzleti terv szerinti elvárt nyereségessége. Az állandó esetjog és ítélkezési gyakorlat (91) szerint az anyavállalat, a SACE – ahogyan hasonló körülmények között egy piaci befektető is tehette volna – választhatta volna azt, hogy nem helyez ki tőkét, és azt más tevékenységhez vagy az állam számára fizetett osztalékként használja fel. |
| --- | --- |

(95)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (95) és (96) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy az első intézkedés megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság jelezte, hogy az igazolandó paraméter a beruházásnak az üzleti terv szerinti elvárt nyereségessége. Az állandó esetjog és ítélkezési gyakorlat (91) szerint az anyavállalat, a SACE – ahogyan hasonló körülmények között egy piaci befektető is tehette volna – választhatta volna azt, hogy nem helyez ki tőkét, és azt más tevékenységhez vagy az állam számára fizetett osztalékként használja fel.

| (96) | Meg kell említeni, hogy a SACE elkülönített könyvelést alkalmazott a piacképes kockázatok tekintetében az adott kockázatok automatikus piacképessé válásának dátuma (2004. május 1.) és a SACE BT létrehozásának dátuma (2004. május 27.) között (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (19) preambulumbekezdése alatti 1. táblázatot). Azonban a létrehozott külön számláról nem került átvitelre eszköz, kötelezettség vagy szerződés a SACE BT-hez (az elkülönített nyilvántartásban szereplő, piacképes kockázatokra vonatkozó szerződések vagy véget értek a biztosítási szerződések természetes lejáratával, vagy a fennálló szerződések lejáratával; a szóban forgó piacképes kockázatokat fokozatosan új biztosítási szerződések fedték le a SACE BT-n belül (92)). A SACE BT üzleti tevékenysége újként indult. |
| --- | --- |

(96)

Meg kell említeni, hogy a SACE elkülönített könyvelést alkalmazott a piacképes kockázatok tekintetében az adott kockázatok automatikus piacképessé válásának dátuma (2004. május 1.) és a SACE BT létrehozásának dátuma (2004. május 27.) között (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (19) preambulumbekezdése alatti 1. táblázatot). Azonban a létrehozott külön számláról nem került átvitelre eszköz, kötelezettség vagy szerződés a SACE BT-hez (az elkülönített nyilvántartásban szereplő, piacképes kockázatokra vonatkozó szerződések vagy véget értek a biztosítási szerződések természetes lejáratával, vagy a fennálló szerződések lejáratával; a szóban forgó piacképes kockázatokat fokozatosan új biztosítási szerződések fedték le a SACE BT-n belül (92)). A SACE BT üzleti tevékenysége újként indult.

| (97) | Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a SACE BT vállalatot azért hozták létre, hogy olyan új üzleti tevékenységekre összpontosítson, amelyeket a SACE korábban nem működtetett. A SACE BT létrehozása és annak kezdőtőkéje rendelkezésre bocsátása előtt, már 2003 végén a SACE külső tanácsadót vett igénybe az SACE által azonosított üzleti lehetőségek megerősítésére és részletesebb kidolgozására, hogy belépjen a piacképes kockázatok szegmensébe. A főbb lehetőségeket olyan piaci szegmensekben azonosították, ahol a hitelbiztosítási piac legfontosabb szereplői akkor még nem voltak jelen, azaz hitelbiztosítás nyújtása Olaszországban belföldi hitelekre és exporthitel-biztosítás az olaszországi exportáló vállalatok – elsősorban kkv-k – számára, amely vállalatok a piacképes kockázattal rendelkező országokba exportáltak. |
| --- | --- |

(97)

Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a SACE BT vállalatot azért hozták létre, hogy olyan új üzleti tevékenységekre összpontosítson, amelyeket a SACE korábban nem működtetett. A SACE BT létrehozása és annak kezdőtőkéje rendelkezésre bocsátása előtt, már 2003 végén a SACE külső tanácsadót vett igénybe az SACE által azonosított üzleti lehetőségek megerősítésére és részletesebb kidolgozására, hogy belépjen a piacképes kockázatok szegmensébe. A főbb lehetőségeket olyan piaci szegmensekben azonosították, ahol a hitelbiztosítási piac legfontosabb szereplői akkor még nem voltak jelen, azaz hitelbiztosítás nyújtása Olaszországban belföldi hitelekre és exporthitel-biztosítás az olaszországi exportáló vállalatok – elsősorban kkv-k – számára, amely vállalatok a piacképes kockázattal rendelkező országokba exportáltak.

| (98) | Továbbá, a SACE BT üzleti terve összehasonlító piaci elemzésen és a vállalat szerkezetének újonnan történő kialakításán alapult (nem egy korábbi üzleti tevékenység folytatásán). Más szóval nem az üzleti tevékenység meglévő korábbi eredményein (vagy egy korábbi üzleti tevékenység szerkezetátalakításán) alapult, hanem újonnan hozták lére. |
| --- | --- |

(98)

Továbbá, a SACE BT üzleti terve összehasonlító piaci elemzésen és a vállalat szerkezetének újonnan történő kialakításán alapult (nem egy korábbi üzleti tevékenység folytatásán). Más szóval nem az üzleti tevékenység meglévő korábbi eredményein (vagy egy korábbi üzleti tevékenység szerkezetátalakításán) alapult, hanem újonnan hozták lére.

| (99) | Ennélfogva a SACE BT nem a SACE vállalaton belül korábban már létező tevékenység folytatása, hanem egy induló vállalkozás létrehozására és a SACE vállalaton belül nem folytatott gazdasági tevékenység kialakítására vonatkozó döntés eredménye. |
| --- | --- |

(99)

Ennélfogva a SACE BT nem a SACE vállalaton belül korábban már létező tevékenység folytatása, hanem egy induló vállalkozás létrehozására és a SACE vállalaton belül nem folytatott gazdasági tevékenység kialakítására vonatkozó döntés eredménye.

| (100) | Következésképpen megállapítható, hogy az Olaszország és a SACE által a hivatalos vizsgálati eljárás keretében rendelkezésre bocsátott tényszerű elemek alapján a Bizottság megállapíthatja, hogy a SACE BT induló vállalkozásként lett létrehozva, és nem pusztán a korábban a SACE vállalaton belül folytatott tevékenységek folytatására jött létre. |
| --- | --- |

(100)

Következésképpen megállapítható, hogy az Olaszország és a SACE által a hivatalos vizsgálati eljárás keretében rendelkezésre bocsátott tényszerű elemek alapján a Bizottság megállapíthatja, hogy a SACE BT induló vállalkozásként lett létrehozva, és nem pusztán a korábban a SACE vállalaton belül folytatott tevékenységek folytatására jött létre.

| (101) | A Bizottság úgy véli, hogy egy induló vállalkozás számára készített üzleti tervnek tartalmaznia kell a piac tekintetében, ahol az induló vállalkozás működni kíván az üzleti lehetőségek gondos elemzését, valamint a valószínűleg elérhető megtérülést, ezeken keresztül bemutatva, hogy a várható nyereségesség kellő mértékű ahhoz, hogy érdemes legyen megtenni a kezdő beruházást. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság úgy véli, hogy egy induló vállalkozás számára készített üzleti tervnek tartalmaznia kell a piac tekintetében, ahol az induló vállalkozás működni kíván az üzleti lehetőségek gondos elemzését, valamint a valószínűleg elérhető megtérülést, ezeken keresztül bemutatva, hogy a várható nyereségesség kellő mértékű ahhoz, hogy érdemes legyen megtenni a kezdő beruházást.

| (102) | Előfordulhat azonban bizonyos mértékű bizonytalanság, így szükség lehet bizonyos kiigazításokra és pontosításokra a tevékenységi kör és a pénzügyi előrejelzések terén. Ez különösen igaz lehet a vállalat működésének kezdeti éveiben. Jellegükből fakadóan az induló vállalkozások nem rendelkeznek előzményekkel a pénzügyi teljesítmény terén, amire alapozni lehetne az értékelésüket. Ezért a befektetőnek ki kell alakítania egy folyamatot a vállalat értékelésére, összevethető vállalkozások (benchmarking) és a pénzügyi előrejelzések alapján. Mivel a fiatal vállalkozások esetében időre lehet szükség ahhoz, hogy nyereségessé váljanak, az induló vállalkozások értékelésének kulcsa a jövőben megfelelő nyereség elérését lehetővé tevő tevékenységekre való összpontosítás. |
| --- | --- |

(102)

Előfordulhat azonban bizonyos mértékű bizonytalanság, így szükség lehet bizonyos kiigazításokra és pontosításokra a tevékenységi kör és a pénzügyi előrejelzések terén. Ez különösen igaz lehet a vállalat működésének kezdeti éveiben. Jellegükből fakadóan az induló vállalkozások nem rendelkeznek előzményekkel a pénzügyi teljesítmény terén, amire alapozni lehetne az értékelésüket. Ezért a befektetőnek ki kell alakítania egy folyamatot a vállalat értékelésére, összevethető vállalkozások (benchmarking) és a pénzügyi előrejelzések alapján. Mivel a fiatal vállalkozások esetében időre lehet szükség ahhoz, hogy nyereségessé váljanak, az induló vállalkozások értékelésének kulcsa a jövőben megfelelő nyereség elérését lehetővé tevő tevékenységekre való összpontosítás.

| (103) | Elegendő tény áll rendelkezésre annak igazolására, hogy a SACE BT létrehozására és számára a kezdőtőke kihelyezésére vonatkozó döntés meghozatala előtt a SACE elemzést végzett a piacról, amelyen a SACE BT működni fog. A SACE tevékenységeinek a 2004–2006-os időszakban történő fejlesztésére vonatkozó üzleti terv kezdeti tárgyalásai és előzetes elemei bemutatásra kerültek a SACE (93) igazgatótanácsának 2003. november 21-i és december 3-i ülésén (94). A 2003. november 21-i ülése során a SACE igazgatótanácsa megtárgyalta az új fejlesztési irányokat és az OECD-országokban a rövid lejáratú hitelbiztosításban való részvétel lehetőségét, egy külső tanácsadó cég és az SACE által készített tanulmány alapján. Az igazgatótanács megállapította, hogy a piacképes kockázatok esetében az erőforrásokat, a beruházásokat és célkitűzéseket egy megvalósíthatósági tanulmány (studio di fattibilità) (95) alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(103)

Elegendő tény áll rendelkezésre annak igazolására, hogy a SACE BT létrehozására és számára a kezdőtőke kihelyezésére vonatkozó döntés meghozatala előtt a SACE elemzést végzett a piacról, amelyen a SACE BT működni fog. A SACE tevékenységeinek a 2004–2006-os időszakban történő fejlesztésére vonatkozó üzleti terv kezdeti tárgyalásai és előzetes elemei bemutatásra kerültek a SACE (93) igazgatótanácsának 2003. november 21-i és december 3-i ülésén (94). A 2003. november 21-i ülése során a SACE igazgatótanácsa megtárgyalta az új fejlesztési irányokat és az OECD-országokban a rövid lejáratú hitelbiztosításban való részvétel lehetőségét, egy külső tanácsadó cég és az SACE által készített tanulmány alapján. Az igazgatótanács megállapította, hogy a piacképes kockázatok esetében az erőforrásokat, a beruházásokat és célkitűzéseket egy megvalósíthatósági tanulmány (studio di fattibilità) (95) alapján kell meghatározni.

| (104) | Ezt követően üzleti terv összeállítására kértek fel egy neves külső tanácsadót. A tanácsadó feladata többek között az volt, hogy azonosítsa elsősorban a rövid lejáratú kockázatokkal kapcsolatos lehetőségeket az OECD-országokban (ahol a SACE a piac méretét 2,5–5 milliárd EUR-ra értékelte (96)), és állapítsa meg egy új vállalkozás működési feltételeit. |
| --- | --- |

(104)

Ezt követően üzleti terv összeállítására kértek fel egy neves külső tanácsadót. A tanácsadó feladata többek között az volt, hogy azonosítsa elsősorban a rövid lejáratú kockázatokkal kapcsolatos lehetőségeket az OECD-országokban (ahol a SACE a piac méretét 2,5–5 milliárd EUR-ra értékelte (96)), és állapítsa meg egy új vállalkozás működési feltételeit.

| (105) | A 2003. december 17-én kelt, pályázati felhívást tartalmazó levélben egyértelműen meghatározásra került, hogy az induló vállalkozás nem tud majd állami támogatásra támaszkodni, sem közvetlenül (pénzügyi támogatás), sem közvetetten (a nem piacképes kockázatokra előirányzott erőforrások felhasználásával) (97). |
| --- | --- |

(105)

A 2003. december 17-én kelt, pályázati felhívást tartalmazó levélben egyértelműen meghatározásra került, hogy az induló vállalkozás nem tud majd állami támogatásra támaszkodni, sem közvetlenül (pénzügyi támogatás), sem közvetetten (a nem piacképes kockázatokra előirányzott erőforrások felhasználásával) (97).

| (106) | A 2004. május 18-án összeállított kezdeti üzleti terv összehasonlító elemzést (98) tartalmazott a piaci gyakorlatokra (elsősorban a főbb piaci szereplők gyakorlataira) vonatkozóan a várható árképzés, a kárigények kiadásai és egyéb költséghányadok, valamint az arra vonatkozó egyéb részletek tekintetében, hogy hogyan kell létrehozni és működtetni a vállalkozást a piaci gyakorlatokkal összhangban. Ez szilárd alapként szolgálhat egy induló vállalkozás számára, hogy a tevékenységét a piaci gyakorlatoknak megfelelően alakítsa ki. |
| --- | --- |

(106)

A 2004. május 18-án összeállított kezdeti üzleti terv összehasonlító elemzést (98) tartalmazott a piaci gyakorlatokra (elsősorban a főbb piaci szereplők gyakorlataira) vonatkozóan a várható árképzés, a kárigények kiadásai és egyéb költséghányadok, valamint az arra vonatkozó egyéb részletek tekintetében, hogy hogyan kell létrehozni és működtetni a vállalkozást a piaci gyakorlatokkal összhangban. Ez szilárd alapként szolgálhat egy induló vállalkozás számára, hogy a tevékenységét a piaci gyakorlatoknak megfelelően alakítsa ki.

| (107) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy a SACE által a kezdőtőke SACE BT vállalatba történő beruházására vonatkozó döntés meghozatala előtt követett folyamat és lépések összeegyeztethetők voltak a hasonló körülmények között alkalmazott piaci gyakorlatokkal. Nevezetesen, mielőtt a beruházás mellett döntött volna, a SACE megvalósíthatósági tanulmány elkészítését kérte egy külső tanácsadótól, és mielőtt végrehajtotta volna a beruházást, gondosan értékelte és azonosította a jelentős piaci növekedési lehetőségeket az olaszországi hitelbiztosítási piacon, illetve a közép- és kelet-európai piacokra vagy a hitelbiztosítással kapcsolatos egyéb szolgáltatások területére való terjeszkedés lehetőségeit. |
| --- | --- |

(107)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság megállapítja, hogy a SACE által a kezdőtőke SACE BT vállalatba történő beruházására vonatkozó döntés meghozatala előtt követett folyamat és lépések összeegyeztethetők voltak a hasonló körülmények között alkalmazott piaci gyakorlatokkal. Nevezetesen, mielőtt a beruházás mellett döntött volna, a SACE megvalósíthatósági tanulmány elkészítését kérte egy külső tanácsadótól, és mielőtt végrehajtotta volna a beruházást, gondosan értékelte és azonosította a jelentős piaci növekedési lehetőségeket az olaszországi hitelbiztosítási piacon, illetve a közép- és kelet-európai piacokra vagy a hitelbiztosítással kapcsolatos egyéb szolgáltatások területére való terjeszkedés lehetőségeit.

| (108) | Az eredeti üzleti tervben szereplő pénzügyi előrejelzések korlátozott időtartamával (azaz mindössze a 2005–2008-as időszak négy éve) és ennek az időszaknak a végén elérendő korlátozott nyereségességgel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az annak volt betudható, hogy bizonyos kulcsfontosságú elemeket még pontosabban meg kellett volna határozni, ezért a terv csak a tervezett tevékenységek egy részére vonatkozóan tartalmazott pénzügyi előrejelzéseket (első pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(108)

Az eredeti üzleti tervben szereplő pénzügyi előrejelzések korlátozott időtartamával (azaz mindössze a 2005–2008-as időszak négy éve) és ennek az időszaknak a végén elérendő korlátozott nyereségességgel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy az annak volt betudható, hogy bizonyos kulcsfontosságú elemeket még pontosabban meg kellett volna határozni, ezért a terv csak a tervezett tevékenységek egy részére vonatkozóan tartalmazott pénzügyi előrejelzéseket (első pillér, lásd a (48) preambulumbekezdést).

| (109) | Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a kiigazított üzleti terv – amelyet a SACE igazgatótanácsa hivatalosan a SACE BT működésének megkezdése után mindössze egy hónappal fogadott el – módosított bizonyos kezdeti feltételezéseket, egy évvel, 2009-ig kiterjesztette a pénzügyi előrejelzéseket és becsléseket mutatott be a szükséges tőkére és annak megtérülésére vonatkozóan, különállóan az endogén módon fejlődő hitelbiztosítási üzletágra (első pillér), amely esetében a tervezett díjak mellett a szükséges tőkét 40,3 millió EUR-ra becsülték. Ennek a tőkének a tervezett megtérülése 2009-re 4,8 millió EUR volt, az elvárt ROAE pedig 12,1 % volt. Az igazgatótanácsnak ehhez kapcsolódóan küldött feljegyzés egyértelműen meghatározta az üzleti tevékenység kiterjesztését a kezességi biztosítási piacra, valamint a SACE BT hitelbiztosítási tevékenységével szinergiás lehetőségeket nyújtó ágazatokba történő külső növekedésre vonatkozó lehetőségeket bemutató fejlődési forgatókönyv körvonalait, a SACE BT vállalatba eszközölt teljes tőkebefektetés megtérülésének a piaci referenciaértékekhez igazítása érdekében. A dokumentum megállapította, hogy szabályozási célokból az elemzés további kidolgozása szükséges az újrafogalmazott üzleti terv alapján (ez 2005 februárjában/márciusában volt várható). |
| --- | --- |

(109)

Ezzel összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a kiigazított üzleti terv – amelyet a SACE igazgatótanácsa hivatalosan a SACE BT működésének megkezdése után mindössze egy hónappal fogadott el – módosított bizonyos kezdeti feltételezéseket, egy évvel, 2009-ig kiterjesztette a pénzügyi előrejelzéseket és becsléseket mutatott be a szükséges tőkére és annak megtérülésére vonatkozóan, különállóan az endogén módon fejlődő hitelbiztosítási üzletágra (első pillér), amely esetében a tervezett díjak mellett a szükséges tőkét 40,3 millió EUR-ra becsülték. Ennek a tőkének a tervezett megtérülése 2009-re 4,8 millió EUR volt, az elvárt ROAE pedig 12,1 % volt. Az igazgatótanácsnak ehhez kapcsolódóan küldött feljegyzés egyértelműen meghatározta az üzleti tevékenység kiterjesztését a kezességi biztosítási piacra, valamint a SACE BT hitelbiztosítási tevékenységével szinergiás lehetőségeket nyújtó ágazatokba történő külső növekedésre vonatkozó lehetőségeket bemutató fejlődési forgatókönyv körvonalait, a SACE BT vállalatba eszközölt teljes tőkebefektetés megtérülésének a piaci referenciaértékekhez igazítása érdekében. A dokumentum megállapította, hogy szabályozási célokból az elemzés további kidolgozása szükséges az újrafogalmazott üzleti terv alapján (ez 2005 februárjában/márciusában volt várható).

| (110) | Olaszország és a SACE olyan dokumentumokat is rendelkezésre bocsátott, amelyek bemutatták, hogy a tervet folyamatosan felülvizsgálták. Ez bizonyítja, hogy a vezetőség a tervet ténylegesen nyomon követte és használta, valamint rendszeresen aktualizálta azt az új információk alapján. Ez a gyakorlat összevethetőnek tűnik egy induló vállalkozás esetében elvárttal, ahol a jövőbeni nyereségesség értékelése bizonytalan, és azt ki kell igazítani az induló vállalkozás működésének megkezdése után. |
| --- | --- |

(110)

Olaszország és a SACE olyan dokumentumokat is rendelkezésre bocsátott, amelyek bemutatták, hogy a tervet folyamatosan felülvizsgálták. Ez bizonyítja, hogy a vezetőség a tervet ténylegesen nyomon követte és használta, valamint rendszeresen aktualizálta azt az új információk alapján. Ez a gyakorlat összevethetőnek tűnik egy induló vállalkozás esetében elvárttal, ahol a jövőbeni nyereségesség értékelése bizonytalan, és azt ki kell igazítani az induló vállalkozás működésének megkezdése után.

| (111) | Az üzleti tevékenység egyéb pillérei, azaz a SACE BT tevékenységének kiterjesztése felvásárlásokkal (a továbbiakban: a külső növekedési stratégia) tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a vállalat egy neves külső tanácsadó (lásd a (113) preambulumbekezdést) segítségével korai szakaszban azonosította az egyéb piaci szegmensekben fennálló olyan piaci lehetőségeket, amelyek jelentős szinergiákat mutattak az alapvető hitelbiztosítási tevékenységével (ideértve a felvásárlások potenciális céljait). Tekintve, hogy a piac Nyugat-Európában koncentrált szerkezetet mutatott, a SACE megvizsgálta a közép- és kelet-európai piacokon való terjeszkedés lehetőségeit, ahol abban az időben a hitelbiztosítás három legfontosabb szereplője jelentősen kisebb mértékben volt jelen, mint Nyugat-Európában. |
| --- | --- |

(111)

Az üzleti tevékenység egyéb pillérei, azaz a SACE BT tevékenységének kiterjesztése felvásárlásokkal (a továbbiakban: a külső növekedési stratégia) tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a vállalat egy neves külső tanácsadó (lásd a (113) preambulumbekezdést) segítségével korai szakaszban azonosította az egyéb piaci szegmensekben fennálló olyan piaci lehetőségeket, amelyek jelentős szinergiákat mutattak az alapvető hitelbiztosítási tevékenységével (ideértve a felvásárlások potenciális céljait). Tekintve, hogy a piac Nyugat-Európában koncentrált szerkezetet mutatott, a SACE megvizsgálta a közép- és kelet-európai piacokon való terjeszkedés lehetőségeit, ahol abban az időben a hitelbiztosítás három legfontosabb szereplője jelentősen kisebb mértékben volt jelen, mint Nyugat-Európában.

| (112) | A Bizottság megállapítja, hogy míg a SACE BT a saját hitelbiztosítási tevékenysége szerves növekedéséhez (első pillér) szükségesnél nagyobb összegű tőkét kapott, Olaszország és a SACE olyan dokumentumokat nyújtott be, amelyek bizonyítják, hogy a SACE már a SACE BT 2004. május 27-i létrehozását megelőzően fontolgatta és elemezte a SACE BT belföldi és nemzetközi bővítését (a második, illetve a harmadik pillér). |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság megállapítja, hogy míg a SACE BT a saját hitelbiztosítási tevékenysége szerves növekedéséhez (első pillér) szükségesnél nagyobb összegű tőkét kapott, Olaszország és a SACE olyan dokumentumokat nyújtott be, amelyek bizonyítják, hogy a SACE már a SACE BT 2004. május 27-i létrehozását megelőzően fontolgatta és elemezte a SACE BT belföldi és nemzetközi bővítését (a második, illetve a harmadik pillér).

| (113) | A második és a harmadik pillér nevezetesen a 2003. december 17-én kelt levélben került megfontolásra (lásd az (52) és (53) preambulumbekezdést), ahol a külső tanácsadótól – a SACE endogén növekedésének vizsgálata mellett – azt kérték, hogy elemezze más, olaszországi vagy külföldi szervezetekkel való együttműködést (mint például a legnagyobb piaci szereplők egyikével való együttműködést, együttműködést egy másodlagos piaci szereplővel [mint például a spanyolországi CESCE, a belgiumi OND], valamint az együttműködést egy olyan olaszországi szereplővel, amely másik piaci szegmensben vagy másik pénzügyi ágazatban aktív). Továbbá 2004 márciusában a külső tanácsadó már rendelkezésre bocsátott kiegészítő elemzéseket a kereskedelmi információk olaszországi piacára, a követelésbehajtás olaszországi piacára és annak főbb szereplőire, valamint a közép- és kelet-európai hitelbiztosításra vonatkozóan (az üzleti terv kiegészítései). Következésképpen, bár az első intézkedés végrehajtásakor még nem készültek pontos pénzügyi előrejelzések az Olaszországban más szolgáltatások területére és más földrajzi piacokra irányuló, felvásárlásokkal végrehajtandó bővítés várható nyereségességéről, a SACE már elkészíttette az elemzést egy neves külső tanácsadóval, hogy támogassa a potenciális célok soron következő azonosítását. |
| --- | --- |

(113)

A második és a harmadik pillér nevezetesen a 2003. december 17-én kelt levélben került megfontolásra (lásd az (52) és (53) preambulumbekezdést), ahol a külső tanácsadótól – a SACE endogén növekedésének vizsgálata mellett – azt kérték, hogy elemezze más, olaszországi vagy külföldi szervezetekkel való együttműködést (mint például a legnagyobb piaci szereplők egyikével való együttműködést, együttműködést egy másodlagos piaci szereplővel [mint például a spanyolországi CESCE, a belgiumi OND], valamint az együttműködést egy olyan olaszországi szereplővel, amely másik piaci szegmensben vagy másik pénzügyi ágazatban aktív). Továbbá 2004 márciusában a külső tanácsadó már rendelkezésre bocsátott kiegészítő elemzéseket a kereskedelmi információk olaszországi piacára, a követelésbehajtás olaszországi piacára és annak főbb szereplőire, valamint a közép- és kelet-európai hitelbiztosításra vonatkozóan (az üzleti terv kiegészítései). Következésképpen, bár az első intézkedés végrehajtásakor még nem készültek pontos pénzügyi előrejelzések az Olaszországban más szolgáltatások területére és más földrajzi piacokra irányuló, felvásárlásokkal végrehajtandó bővítés várható nyereségességéről, a SACE már elkészíttette az elemzést egy neves külső tanácsadóval, hogy támogassa a potenciális célok soron következő azonosítását.

| (114) | A Bizottság elismeri, hogy a kisebb piaci szereplők további konszolidációja ésszerűen várható volt, ahogyan a közép- és kelet-európai hitelbiztosítók potenciális privatizációja is. Megérti továbbá a SACE nehézségeit is, amelyek az ilyen jövőbeni felvásárlásokra elköltendő tőke és az ilyen vállalatok által generált megtérülés azelőtt történő pontos számszerűsítésére irányuló folyamat többszöri ismétlése ellenére is fennállnak, hogy a potenciális célvállalat tulajdonosa az eladás mellett döntene és a várt megtérülés elemzésre kerülne az ilyen potenciális felvásárlási célok esetében. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság elismeri, hogy a kisebb piaci szereplők további konszolidációja ésszerűen várható volt, ahogyan a közép- és kelet-európai hitelbiztosítók potenciális privatizációja is. Megérti továbbá a SACE nehézségeit is, amelyek az ilyen jövőbeni felvásárlásokra elköltendő tőke és az ilyen vállalatok által generált megtérülés azelőtt történő pontos számszerűsítésére irányuló folyamat többszöri ismétlése ellenére is fennállnak, hogy a potenciális célvállalat tulajdonosa az eladás mellett döntene és a várt megtérülés elemzésre kerülne az ilyen potenciális felvásárlási célok esetében.

| (115) | A SACE által a beruházást megelőzően tett megfontolások, valamint a neves külső tanácsadótól kért – a potenciális célvállalatokat előzetesen azonosító – részletes elemzés figyelembevételével a Bizottság egyetért Olaszország és a SACE azon állításával, hogy a felvásárlási terveket a SACE már fontolgatta, amikor tőkét ruházott be a SACE BT vállalatba, anélkül, hogy képes lett volna felbecsülni a nyereségességüket vagy várható szinergiákat, mivel nem férhetett hozzá az ilyen potenciális célvállalatok belső adataihoz és az eladási árat sem ismerhette még. |
| --- | --- |

(115)

A SACE által a beruházást megelőzően tett megfontolások, valamint a neves külső tanácsadótól kért – a potenciális célvállalatokat előzetesen azonosító – részletes elemzés figyelembevételével a Bizottság egyetért Olaszország és a SACE azon állításával, hogy a felvásárlási terveket a SACE már fontolgatta, amikor tőkét ruházott be a SACE BT vállalatba, anélkül, hogy képes lett volna felbecsülni a nyereségességüket vagy várható szinergiákat, mivel nem férhetett hozzá az ilyen potenciális célvállalatok belső adataihoz és az eladási árat sem ismerhette még.

| (116) | A kiterjedt felvásárlási stratégiát – amely az ágazat közös jellemzője és a SACE várakozásainak is része – tekintve a Bizottság Olaszország és a SACE azon érvelésével is egyetért, hogy a jövőbeni felvásárlásokhoz használandó tőke hozzávetőlegesen összevethető egy tőkealap-befektetéssel. Valójában egy tőkealap esetében csak a várható megtérülési ráta határozható meg a piaci referenciákkal összhangban (ebben az esetben a felvásárlások útján tevékenységét már jelentősen kibővített három legnagyobb hitelbiztosítási piaci szereplő elvárt megtérülési rátájának közelítésével), míg a specifikusabb értékelést az egyes beruházások előtt végzik el, amikor felmerül az adott lehetőség. Előfordulhat némi késedelem is az összes tőke beruházása előtt. |
| --- | --- |

(116)

A kiterjedt felvásárlási stratégiát – amely az ágazat közös jellemzője és a SACE várakozásainak is része – tekintve a Bizottság Olaszország és a SACE azon érvelésével is egyetért, hogy a jövőbeni felvásárlásokhoz használandó tőke hozzávetőlegesen összevethető egy tőkealap-befektetéssel. Valójában egy tőkealap esetében csak a várható megtérülési ráta határozható meg a piaci referenciákkal összhangban (ebben az esetben a felvásárlások útján tevékenységét már jelentősen kibővített három legnagyobb hitelbiztosítási piaci szereplő elvárt megtérülési rátájának közelítésével), míg a specifikusabb értékelést az egyes beruházások előtt végzik el, amikor felmerül az adott lehetőség. Előfordulhat némi késedelem is az összes tőke beruházása előtt.

| (117) | A felvásárlásokból származó nyereségesség tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy következetesen kikérték a külső tanácsadó véleményét a felvásárlások végrehajtása előtt. Az Assedile esetében a felkínált ár a külső tanácsadó által javasolt értékelési tartomány alatt (az Assedile vállalat részvényei 70 %-át érintő első felvásárlás esetében) vagy azon belül volt (az Assedile 100 %-ának kombinált felvásárlása esetében) (99). Azonban a KUP vállalatba 2007-ben az SA Ducroire-ral közösen eszközölt beruházás esetében a kifizetett ár 5 %-kal meghaladta a tanácsadó (Rothschild) által adott értékelést. Másrészről, a SACE BT – miután világossá vált, hogy a KUP nyereségességét nem lehet helyreállítani – igen gyorsan eladta ezt a beruházást (100). A SACE BT 2009. február 25-én veszteséggel értékesítette a KUP vállalatban fennálló részesedését az SA Ducroire vállalatnak, hogy minimalizálja a jövőbeni veszteségeit (101). |
| --- | --- |

(117)

A felvásárlásokból származó nyereségesség tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy következetesen kikérték a külső tanácsadó véleményét a felvásárlások végrehajtása előtt. Az Assedile esetében a felkínált ár a külső tanácsadó által javasolt értékelési tartomány alatt (az Assedile vállalat részvényei 70 %-át érintő első felvásárlás esetében) vagy azon belül volt (az Assedile 100 %-ának kombinált felvásárlása esetében) (99). Azonban a KUP vállalatba 2007-ben az SA Ducroire-ral közösen eszközölt beruházás esetében a kifizetett ár 5 %-kal meghaladta a tanácsadó (Rothschild) által adott értékelést. Másrészről, a SACE BT – miután világossá vált, hogy a KUP nyereségességét nem lehet helyreállítani – igen gyorsan eladta ezt a beruházást (100). A SACE BT 2009. február 25-én veszteséggel értékesítette a KUP vállalatban fennálló részesedését az SA Ducroire vállalatnak, hogy minimalizálja a jövőbeni veszteségeit (101).

| (118) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a SACE – a hosszú lejáratú exporthitel-biztosítás terén működő vállalatként – rendelkezik bizonyos ismeretekkel a hitelbiztosítási kockázat piacáról. Ezért nem az ágazatra vonatkozó ismeretek teljes hiányában végezte beruházásait. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a SACE – a hosszú lejáratú exporthitel-biztosítás terén működő vállalatként – rendelkezik bizonyos ismeretekkel a hitelbiztosítási kockázat piacáról. Ezért nem az ágazatra vonatkozó ismeretek teljes hiányában végezte beruházásait.

| (119) | Összefoglalásképpen a Bizottság megállapítja, hogy az üzleti tervet előzetesen és neves külső tanácsadó segítségével állították össze, amely tanácsadó a SACE BT létrehozása előtt megvizsgálta az SACE előtt felmerülő új piaci lehetőségeket. Továbbá a beruházás célja egyértelműen egy induló vállalkozás volt, és azt a piaci gyakorlatok részletes – a költségek és az árképzés terén végzett – összehasonlító elemzésén alapuló és a vállalat növekedését és fejlődését szolgáló üzleti lehetőségeket megfelelően azonosító terv támasztotta alá. Végezetül, kiegészítő érveként, az anyavállalat az induló vállalkozás teljesítményét szorosan nyomon követte, és az üzleti tevékenység első éveiben megfelelő időben megtette a kellő kiigazításokat. |
| --- | --- |

(119)

Összefoglalásképpen a Bizottság megállapítja, hogy az üzleti tervet előzetesen és neves külső tanácsadó segítségével állították össze, amely tanácsadó a SACE BT létrehozása előtt megvizsgálta az SACE előtt felmerülő új piaci lehetőségeket. Továbbá a beruházás célja egyértelműen egy induló vállalkozás volt, és azt a piaci gyakorlatok részletes – a költségek és az árképzés terén végzett – összehasonlító elemzésén alapuló és a vállalat növekedését és fejlődését szolgáló üzleti lehetőségeket megfelelően azonosító terv támasztotta alá. Végezetül, kiegészítő érveként, az anyavállalat az induló vállalkozás teljesítményét szorosan nyomon követte, és az üzleti tevékenység első éveiben megfelelő időben megtette a kellő kiigazításokat.

| (120) | A fent felsorolt összes körülményt és különösen a SACE BT üzleti tevékenységének második és harmadik pillérétől a becslések szerint várható, akkor részletesen megvizsgált nyereségességi szintjét figyelembe véve megállapítható, hogy a kezdeti tőkeberuházásból, azaz az első intézkedésből megfelelő megtérülés elérésére vonatkozó elvárás ésszerű volt, és az összhangban volt a piaci gyakorlatokkal. |
| --- | --- |

(120)

A fent felsorolt összes körülményt és különösen a SACE BT üzleti tevékenységének második és harmadik pillérétől a becslések szerint várható, akkor részletesen megvizsgált nyereségességi szintjét figyelembe véve megállapítható, hogy a kezdeti tőkeberuházásból, azaz az első intézkedésből megfelelő megtérülés elérésére vonatkozó elvárás ésszerű volt, és az összhangban volt a piaci gyakorlatokkal.

| (121) | Ezért levonható a következtetés, hogy amikor a SACE tőkét injektált a SACE BT vállalatba, akkor a beruházás megfelelő megtérülését várta el (ahogyan azt az igazgatótanács üléseinek jegyzőkönyvei és az igazgatótanácsnak szánt feljegyzések is mutatják), és ésszerűen el is várhatta azt. |
| --- | --- |

(121)

Ezért levonható a következtetés, hogy amikor a SACE tőkét injektált a SACE BT vállalatba, akkor a beruházás megfelelő megtérülését várta el (ahogyan azt az igazgatótanács üléseinek jegyzőkönyvei és az igazgatótanácsnak szánt feljegyzések is mutatják), és ésszerűen el is várhatta azt.

| (122) | Következésképpen az első intézkedés nem minősül a SACE BT számára előnyt biztosító intézkedésnek. Ezért nem minősül támogatásnak, és az állami támogatásnak minősüléshez szükséges egyéb kritériumokat nem kell értékelni. |
| --- | --- |

(122)

Következésképpen az első intézkedés nem minősül a SACE BT számára előnyt biztosító intézkedésnek. Ezért nem minősül támogatásnak, és az állami támogatásnak minősüléshez szükséges egyéb kritériumokat nem kell értékelni.

V.1.1.3.   Előny fennállása a második intézkedés esetében

| (123) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (100) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeit fejezte ki a tekintetben, hogy a piaci szereplők és a SACE anyavállalat általi viszontbiztosítás hasonló feltételek mellett történt-e. A közvetve az állam által (azaz a SACE állami exporthitel-biztosító által) rendelkezésére bocsátott viszontbiztosítás révén úgy tűnik, hogy olyan mesterséges kapacitás jött létre, amely a magánpiacról nem lett volna megvalósítható. Továbbá az eljárás megindításáról szóló határozat (103) preambulumbekezdésében a Bizottság nem zárta ki annak a lehetőségét, hogy a második intézkedés előnyt jelentett a SACE BT részére. |
| --- | --- |

(123)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (100) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeit fejezte ki a tekintetben, hogy a piaci szereplők és a SACE anyavállalat általi viszontbiztosítás hasonló feltételek mellett történt-e. A közvetve az állam által (azaz a SACE állami exporthitel-biztosító által) rendelkezésére bocsátott viszontbiztosítás révén úgy tűnik, hogy olyan mesterséges kapacitás jött létre, amely a magánpiacról nem lett volna megvalósítható. Továbbá az eljárás megindításáról szóló határozat (103) preambulumbekezdésében a Bizottság nem zárta ki annak a lehetőségét, hogy a második intézkedés előnyt jelentett a SACE BT részére.

| (124) | Olaszország és a SACE nem bocsátott rendelkezésre olyan új tényeket, amelyek módosítanák az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt előzetes értékelést. |
| --- | --- |

(124)

Olaszország és a SACE nem bocsátott rendelkezésre olyan új tényeket, amelyek módosítanák az eljárás megindításáról szóló határozatban foglalt előzetes értékelést.

| (125) | Az exporthitelről szóló közlemény 4.2. pontja szerint a közlemény közzétételétől számított egy éven belül a tagállamoknak be kell szüntetniük bizonyos típusú állami támogatások nyújtását, ideértve az akár közvetlen, akár közvetett – állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók révén történő – állami viszontbiztosítást, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál kedvezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszontbiztosítás fedezetének alulértékeléshez, vagy pedig a magánpiacon várhatóan nem keletkező kapacitás mesterséges kialakításához vezet (4.2. f) pont). A 4.2. pont továbbá megállapítja, hogy a létező kiegészítő állami viszontbiztosítási rendelkezések egy átmeneti időszakban megengedhetők maradnak, feltéve, hogy többek között az állami viszontbiztosítás csupán kisebbségi elemet képez a biztosító viszontbiztosítási csomagjában, és a piacképes kockázatokra nyújtott állami viszontbiztosítás rendelkezésére áll minden hitelbiztosító számára, amely megfelel az általános jogosultsági kritériumoknak. Egyértelmű, hogy ez utóbbi rendelkezések nem teljesülnek az adott esetben, mivel az állam többségi szerepet vállalt a viszontbiztosításban. Továbbá a viszontbiztosítás nem állt nyitva minden hitelbiztosító számára. |
| --- | --- |

(125)

Az exporthitelről szóló közlemény 4.2. pontja szerint a közlemény közzétételétől számított egy éven belül a tagállamoknak be kell szüntetniük bizonyos típusú állami támogatások nyújtását, ideértve az akár közvetlen, akár közvetett – állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók révén történő – állami viszontbiztosítást, amelyet a magán-viszontbiztosítási piacnál kedvezőbb feltételek mellett nyújtanak, ami vagy a viszontbiztosítás fedezetének alulértékeléshez, vagy pedig a magánpiacon várhatóan nem keletkező kapacitás mesterséges kialakításához vezet (4.2. f) pont). A 4.2. pont továbbá megállapítja, hogy a létező kiegészítő állami viszontbiztosítási rendelkezések egy átmeneti időszakban megengedhetők maradnak, feltéve, hogy többek között az állami viszontbiztosítás csupán kisebbségi elemet képez a biztosító viszontbiztosítási csomagjában, és a piacképes kockázatokra nyújtott állami viszontbiztosítás rendelkezésére áll minden hitelbiztosító számára, amely megfelel az általános jogosultsági kritériumoknak. Egyértelmű, hogy ez utóbbi rendelkezések nem teljesülnek az adott esetben, mivel az állam többségi szerepet vállalt a viszontbiztosításban. Továbbá a viszontbiztosítás nem állt nyitva minden hitelbiztosító számára.

| (126) | Az előny fennállásának értékelése során a Bizottság először is bemutatja, hogy az intézkedés a piac fennmaradó részéről nem lett volna elérhető. Másodsorban bizonyítja, hogy a SACE nem magán-viszontbiztosítóként járt el. Harmadjára bizonyítja, hogy még annak a ténynek a figyelembevételével, hogy a SACE a SACE BT anyavállalata volt, sem vonható le az a következtetés, hogy a SACE úgy járt el, ahogyan egy magánvállalat tette volna ilyen helyzetben. Negyedjére pedig a Bizottság bemutatja, hogy a SACE által rendelkezésre bocsátott viszontbiztosítás előnyt jelent a SACE BT számára. |
| --- | --- |

(126)

Az előny fennállásának értékelése során a Bizottság először is bemutatja, hogy az intézkedés a piac fennmaradó részéről nem lett volna elérhető. Másodsorban bizonyítja, hogy a SACE nem magán-viszontbiztosítóként járt el. Harmadjára bizonyítja, hogy még annak a ténynek a figyelembevételével, hogy a SACE a SACE BT anyavállalata volt, sem vonható le az a következtetés, hogy a SACE úgy járt el, ahogyan egy magánvállalat tette volna ilyen helyzetben. Negyedjére pedig a Bizottság bemutatja, hogy a SACE által rendelkezésre bocsátott viszontbiztosítás előnyt jelent a SACE BT számára.

| (127) | A Bizottság megállapítja, hogy a SACE BT, a 2009-re vonatkozó viszontbiztosítási szerződései megújítása érdekében, 2009. január 30-án a nemarányos viszontbiztosítások 25,85 %-át tudta biztosítani a 2009-es piacképes hitelkockázatok piacáról (102). Számos piaci szereplőt kerestek meg, és azok visszautasították a viszontbiztosítás nyújtását a fennmaradó részre az állítólagos nyereségesség ellenére (16 piaci szereplő döntött úgy, hogy nem vesz részt). Következésképpen, „a piaci szereplőkkel való megállapodást célzó számos kísérletet követően”
   (103), a SACE BT úgy döntött, hogy a nemarányos viszontbiztosítás fennmaradó részét a SACE vállalattól próbálja megszerezni. 2009. június 5-én a SACE jegyezte a nemarányos viszontbiztosítások 74,15 %-át, a magán viszontbiztosítókkal megállapodottal megegyező prioritási, kapacitási és díjfeltételek mellett. Ennélfogva egyértelmű, hogy a nemarányos viszontbiztosítás SACE által rendelkezésre bocsátott 74,15 %-a nem lett volna beszerezhető a piac többi részéről (104). |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság megállapítja, hogy a SACE BT, a 2009-re vonatkozó viszontbiztosítási szerződései megújítása érdekében, 2009. január 30-án a nemarányos viszontbiztosítások 25,85 %-át tudta biztosítani a 2009-es piacképes hitelkockázatok piacáról (102). Számos piaci szereplőt kerestek meg, és azok visszautasították a viszontbiztosítás nyújtását a fennmaradó részre az állítólagos nyereségesség ellenére (16 piaci szereplő döntött úgy, hogy nem vesz részt). Következésképpen, „a piaci szereplőkkel való megállapodást célzó számos kísérletet követően”
   (103), a SACE BT úgy döntött, hogy a nemarányos viszontbiztosítás fennmaradó részét a SACE vállalattól próbálja megszerezni. 2009. június 5-én a SACE jegyezte a nemarányos viszontbiztosítások 74,15 %-át, a magán viszontbiztosítókkal megállapodottal megegyező prioritási, kapacitási és díjfeltételek mellett. Ennélfogva egyértelmű, hogy a nemarányos viszontbiztosítás SACE által rendelkezésre bocsátott 74,15 %-a nem lett volna beszerezhető a piac többi részéről (104).

| (128) | Annak megállapítására, hogy egy ilyen intézkedés előnyt képez-e azt is bizonyítani kell, hogy ennek az intézkedésnek a rendelkezésre bocsátásával a SACE nem úgy járt el, ahogyan egy magánbiztosító tette volna hasonló körülmények között. A Bizottság megállapítja, hogy maga Olaszország és a SACE elismerte, hogy a nemzetközi pénzügyi válság jelentős hatással volt a világ viszontbiztosítási piacára és megszorító jellegű viszontbiztosítási feltételeket eredményezett 2009-ben. Ennek eredményeképpen számos magán-viszontbiztosító jelentősen csökkentette hitelbiztosítási kapacitását az ebben az ágazatban folytatott tevékenysége csökkentésével, és inkább nyereségesebb területekre összpontosított, ami hatással volt az ilyen hitelbiztosítás és viszontbiztosítás piaci rendelkezésre állására. Másodjára, azt, hogy a SACE BT nem talált viszontbiztosításra a piacon a vállalat nehéz pénzügyi helyzete is okozta, és az a tény, hogy számos olyan magán viszontbiztosító, amely részt vett a SACE BT viszontbiztosításának megújításáról folytatott tárgyalásokban aggályokat vetett fel a vállalat helyzetére vonatkozóan. A SACE BT 2008-ban jelentős veszteséget könyvelt el (körülbelül 29,5 millió EUR). Ez a gyenge helyzet azzal jár, hogy nagyobb a viszontbiztosítás kockázata (105). A viszontbiztosításban részt vevő viszontbiztosítók magatartása azt igazolja, hogy egy magán viszontbiztosító csak korlátozott részt vállalna egy ilyen kockázatos viszontbiztosításból, ha cserébe nem kínálnak jelentősen magasabb díjat. Egy magán viszontbiztosító soha nem vállalná, hogy ilyen magas, 74 %-os arányt fedezzen a viszontbiztosítás sokkal kisebb százalékát biztosító viszontbiztosítókra érvényes feltételekkel megegyező feltételek mellett. Egy ésszerűen gondolkodó befektető olyan díjat kért volna, amely figyelembe veszi a vállalt kockázat magasabb szintjét (106). Ennélfogva a SACE által felszámított díjnak valójában magasabbnak kellett volna lennie az öt magán viszontbiztosító által a viszontbiztosítás sokkal kisebb százalékáért kért díjnál (107). Következésképpen a Bizottság a második intézkedéshez tartozó támogatás mennyiségét egy magán viszontbiztosító által a viszontbiztosítás ilyen nagy részére feltehetően felszámított viszontbiztosítási díj és a SACE BT részére ténylegesen felszámított díj közötti különbségben határozza meg. A Bizottság határozathozatali gyakorlatával (108) összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a viszontbiztosítás és a kockázat ilyen nagy részéért felszámított díjnak legalább 10 %-kal magasabbnak kellett volna lennie a viszontbiztosítás és a kockázat kisebb részéért a magán-viszontbiztosítók által felszámított díjnál. A SACE BT által a SACE vállalatnak fizetett 1,56 millió EUR összeg alapján a támogatás mennyisége 156 000 EUR. Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a viszontbiztosítás ilyen nagy arányának kihelyezése egyetlen vállalathoz nem feltétlenül volt összhangban a vállalat viszontbiztosításra vonatkozó általános alapelveivel, amelyek szerint többek között: „a szerződések viszontbiztosításában részt vevő viszontbiztosítók számának garantálnia kell a kockázat megfelelő elosztását”
   (109). A fenti okokból kifolyólag a Bizottság megállapítja, hogy a SACE nem magán viszontbiztosítóként járt el. |
| --- | --- |

(128)

Annak megállapítására, hogy egy ilyen intézkedés előnyt képez-e azt is bizonyítani kell, hogy ennek az intézkedésnek a rendelkezésre bocsátásával a SACE nem úgy járt el, ahogyan egy magánbiztosító tette volna hasonló körülmények között. A Bizottság megállapítja, hogy maga Olaszország és a SACE elismerte, hogy a nemzetközi pénzügyi válság jelentős hatással volt a világ viszontbiztosítási piacára és megszorító jellegű viszontbiztosítási feltételeket eredményezett 2009-ben. Ennek eredményeképpen számos magán-viszontbiztosító jelentősen csökkentette hitelbiztosítási kapacitását az ebben az ágazatban folytatott tevékenysége csökkentésével, és inkább nyereségesebb területekre összpontosított, ami hatással volt az ilyen hitelbiztosítás és viszontbiztosítás piaci rendelkezésre állására. Másodjára, azt, hogy a SACE BT nem talált viszontbiztosításra a piacon a vállalat nehéz pénzügyi helyzete is okozta, és az a tény, hogy számos olyan magán viszontbiztosító, amely részt vett a SACE BT viszontbiztosításának megújításáról folytatott tárgyalásokban aggályokat vetett fel a vállalat helyzetére vonatkozóan. A SACE BT 2008-ban jelentős veszteséget könyvelt el (körülbelül 29,5 millió EUR). Ez a gyenge helyzet azzal jár, hogy nagyobb a viszontbiztosítás kockázata (105). A viszontbiztosításban részt vevő viszontbiztosítók magatartása azt igazolja, hogy egy magán viszontbiztosító csak korlátozott részt vállalna egy ilyen kockázatos viszontbiztosításból, ha cserébe nem kínálnak jelentősen magasabb díjat. Egy magán viszontbiztosító soha nem vállalná, hogy ilyen magas, 74 %-os arányt fedezzen a viszontbiztosítás sokkal kisebb százalékát biztosító viszontbiztosítókra érvényes feltételekkel megegyező feltételek mellett. Egy ésszerűen gondolkodó befektető olyan díjat kért volna, amely figyelembe veszi a vállalt kockázat magasabb szintjét (106). Ennélfogva a SACE által felszámított díjnak valójában magasabbnak kellett volna lennie az öt magán viszontbiztosító által a viszontbiztosítás sokkal kisebb százalékáért kért díjnál (107). Következésképpen a Bizottság a második intézkedéshez tartozó támogatás mennyiségét egy magán viszontbiztosító által a viszontbiztosítás ilyen nagy részére feltehetően felszámított viszontbiztosítási díj és a SACE BT részére ténylegesen felszámított díj közötti különbségben határozza meg. A Bizottság határozathozatali gyakorlatával (108) összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a viszontbiztosítás és a kockázat ilyen nagy részéért felszámított díjnak legalább 10 %-kal magasabbnak kellett volna lennie a viszontbiztosítás és a kockázat kisebb részéért a magán-viszontbiztosítók által felszámított díjnál. A SACE BT által a SACE vállalatnak fizetett 1,56 millió EUR összeg alapján a támogatás mennyisége 156 000 EUR. Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a viszontbiztosítás ilyen nagy arányának kihelyezése egyetlen vállalathoz nem feltétlenül volt összhangban a vállalat viszontbiztosításra vonatkozó általános alapelveivel, amelyek szerint többek között: „a szerződések viszontbiztosításában részt vevő viszontbiztosítók számának garantálnia kell a kockázat megfelelő elosztását”
   (109). A fenti okokból kifolyólag a Bizottság megállapítja, hogy a SACE nem magán viszontbiztosítóként járt el.

| (129) | Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy egy anyavállalat rendelkezésre bocsátott volna-e ilyen nagyarányú viszontbiztosítást olyan helyzetben, amikor a leányvállalata a piacon nem talált volna elegendő viszontbiztosítást a javasolt áron, meg kell jegyezni, hogy egy ilyen viszontbiztosítási szerződés növeli az anyavállalat kitettségét a leányvállalat tevékenységével szemben. Az adott esetet tekintve a SACE 2009-ben olyan helyzetben volt, hogy nagymértékű feltőkésítésre és viszontbiztosításra volt szüksége. Ennek az intézkedésnek a rendelkezésre bocsátására vonatkozó döntést ennélfogva párhuzamosan kell vizsgálni a harmadik és negyedik intézkedés rendelkezésre bocsátásával. Valójában a második, harmadik és negyedik intézkedést a SACE igazgatótanácsa már 2009. május 26-án egyaránt fontolgatta (110) a SACE BT támogatása érdekében (111). Ahogyan az majd megállapításra kerül ezekre az intézkedésekre vonatkozóan egy magánbefektető nem hajtotta volna végre a feltőkésítéseket, hanem hagyta volna, hogy a vállalat csődbe menjen. Ezért meg kell állapítani, hogy egy magántulajdonú-anyavállalat nem hajtotta volna végre a második intézkedést, amely még jobban megnöveli az anyavállalat kitettségét a leányvállalatának. |
| --- | --- |

(129)

Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy egy anyavállalat rendelkezésre bocsátott volna-e ilyen nagyarányú viszontbiztosítást olyan helyzetben, amikor a leányvállalata a piacon nem talált volna elegendő viszontbiztosítást a javasolt áron, meg kell jegyezni, hogy egy ilyen viszontbiztosítási szerződés növeli az anyavállalat kitettségét a leányvállalat tevékenységével szemben. Az adott esetet tekintve a SACE 2009-ben olyan helyzetben volt, hogy nagymértékű feltőkésítésre és viszontbiztosításra volt szüksége. Ennek az intézkedésnek a rendelkezésre bocsátására vonatkozó döntést ennélfogva párhuzamosan kell vizsgálni a harmadik és negyedik intézkedés rendelkezésre bocsátásával. Valójában a második, harmadik és negyedik intézkedést a SACE igazgatótanácsa már 2009. május 26-án egyaránt fontolgatta (110) a SACE BT támogatása érdekében (111). Ahogyan az majd megállapításra kerül ezekre az intézkedésekre vonatkozóan egy magánbefektető nem hajtotta volna végre a feltőkésítéseket, hanem hagyta volna, hogy a vállalat csődbe menjen. Ezért meg kell állapítani, hogy egy magántulajdonú-anyavállalat nem hajtotta volna végre a második intézkedést, amely még jobban megnöveli az anyavállalat kitettségét a leányvállalatának.

| (130) | Végezetül, arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a viszontbiztosítás előnyt jelentett-e a SACE BT részére, a SACE elismerte (lásd a (70) preambulumbekezdést), hogy az intézkedés lehetővé tette a SACE BT számára a hitelbiztosítás-nyújtási kapacitása növelését, ennélfogva több szerződést tudott jegyezni, mint amennyit egyébként képes lett volna. E nélkül az intézkedés nélkül a SACE BT-nek ezeket a kockázatokat a saját mérlegéről kellett volna támogatnia/a saját tőkéjét jobban ki kellett volna tennie a kockázatnak, vagy legalább 10 %-kal magasabb díjat kellett volna kínálnia ugyanezen viszontbiztosítás megszerzéséhez (lásd a (128) preambulumbekezdést). Ennélfogva az intézkedés lehetővé tette a SACE BT számára, hogy alacsonyabb áron jusson hozzá a viszontbiztosításhoz, ami lehetővé tette számára, hogy több biztosítást jegyezzen annál, mint amennyit a SACE viszontbiztosítása nélkül tudott volna, illetve hogy saját maga kevesebb kockázatot viseljen. |
| --- | --- |

(130)

Végezetül, arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a viszontbiztosítás előnyt jelentett-e a SACE BT részére, a SACE elismerte (lásd a (70) preambulumbekezdést), hogy az intézkedés lehetővé tette a SACE BT számára a hitelbiztosítás-nyújtási kapacitása növelését, ennélfogva több szerződést tudott jegyezni, mint amennyit egyébként képes lett volna. E nélkül az intézkedés nélkül a SACE BT-nek ezeket a kockázatokat a saját mérlegéről kellett volna támogatnia/a saját tőkéjét jobban ki kellett volna tennie a kockázatnak, vagy legalább 10 %-kal magasabb díjat kellett volna kínálnia ugyanezen viszontbiztosítás megszerzéséhez (lásd a (128) preambulumbekezdést). Ennélfogva az intézkedés lehetővé tette a SACE BT számára, hogy alacsonyabb áron jusson hozzá a viszontbiztosításhoz, ami lehetővé tette számára, hogy több biztosítást jegyezzen annál, mint amennyit a SACE viszontbiztosítása nélkül tudott volna, illetve hogy saját maga kevesebb kockázatot viseljen.

| (131) | A Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés előnyt biztosított a SACE BT részére, amely előny a SACE BT által ténylegesen kifizetett díj és azon, legalább 10 %-kal magasabb díj közötti különbségnek felel meg, amelyet adott magán viszontbiztosító a vállalt nagyobb kockázati szintet figyelembe véve elkért volna. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés előnyt biztosított a SACE BT részére, amely előny a SACE BT által ténylegesen kifizetett díj és azon, legalább 10 %-kal magasabb díj közötti különbségnek felel meg, amelyet adott magán viszontbiztosító a vállalt nagyobb kockázati szintet figyelembe véve elkért volna.

V.1.1.4.   Előny fennállása a harmadik és negyedik intézkedés esetében

| (132) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (107) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy egy gazdasági magánszereplő beruházta volna-e a vizsgálat tárgyát képező összeget a SACE BT vállalatba. Ahogyan azt az olasz hatóságok elismerték, a harmadik és a negyedik intézkedés a SACE BT tőkeigényét fedezi, hogy az képes legyen megküzdeni a pénzügyi válság hatásaival (112). A SACE BT igazgatótanácsa 2009. március 31-i ülésén megtárgyalandó dokumentum (materiale per discussione) megállapítja, hogy a SACE BT vállalatnak „akár 70 millió EUR feltőkésítésre (ricapitalizzazione) is szüksége lehet a megfelelő eszközök képzéséhez, hogy fedezni tudja a tartalékokat 2009 végén” (113). Ugyanez a dokumentum tartalmazza, hogy már 2009 első félévének végén sem voltak elegendőek az eszközök a tartalékok fedezésére, azaz 23 millió EUR összegre volt szükség 2009 júniusának végén és 68 millió EUR összegre 2009 végén. Az eljárás megindításáról szóló határozat jelzi, hogy úgy tűnik, hogy a SACE BT nem tudta fedezni a 2008 végén elkönyvelt veszteséget, és az eszközei nem voltak elegendőek a tartalékok fedezésére. Úgy tűnik, hogy a SACE BT a piacon nem tudott volna szert tenni a vállalatnak juttatott tőkére, mivel a várható nyereségessége elégtelen volt. Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a SACE BT vállalatnak ekkor pozitív értéke lett volna. |
| --- | --- |

(132)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (107) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy egy gazdasági magánszereplő beruházta volna-e a vizsgálat tárgyát képező összeget a SACE BT vállalatba. Ahogyan azt az olasz hatóságok elismerték, a harmadik és a negyedik intézkedés a SACE BT tőkeigényét fedezi, hogy az képes legyen megküzdeni a pénzügyi válság hatásaival (112). A SACE BT igazgatótanácsa 2009. március 31-i ülésén megtárgyalandó dokumentum (materiale per discussione) megállapítja, hogy a SACE BT vállalatnak „akár 70 millió EUR feltőkésítésre (ricapitalizzazione) is szüksége lehet a megfelelő eszközök képzéséhez, hogy fedezni tudja a tartalékokat 2009 végén” (113). Ugyanez a dokumentum tartalmazza, hogy már 2009 első félévének végén sem voltak elegendőek az eszközök a tartalékok fedezésére, azaz 23 millió EUR összegre volt szükség 2009 júniusának végén és 68 millió EUR összegre 2009 végén. Az eljárás megindításáról szóló határozat jelzi, hogy úgy tűnik, hogy a SACE BT nem tudta fedezni a 2008 végén elkönyvelt veszteséget, és az eszközei nem voltak elegendőek a tartalékok fedezésére. Úgy tűnik, hogy a SACE BT a piacon nem tudott volna szert tenni a vállalatnak juttatott tőkére, mivel a várható nyereségessége elégtelen volt. Nincs arra vonatkozó bizonyíték, hogy a SACE BT vállalatnak ekkor pozitív értéke lett volna.

| (133) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (108) preambulumbekezdésében a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy adja meg észrevételeit arra vonatkozóan, hogy a harmadik intézkedés szükséges volt-e a SACE BT további működésének lehetővé tételéhez, és ha igen, milyen becsült költségek merülhettek volna fel a SACE vállalatnál, ha eladta vagy felszámolta volna a SACE BT vállalatot. A Bizottság megjegyezte, hogy egy anyavállalat esetében elképzelhető, hogy feltőkésíti a leányvállalatát, de csak akkor, ha ésszerűen feltételezhető annak a valószínűsége, hogy az így támogatott vállalkozás ismét nyereséges lesz (114). Egy piacgazdasági befektető nem injektált volna további tőkét a SACE BT vállalatba, ha az gazdasági szempontból költségesebb lett volna, mint a vonatkozó eszközök felszámolása (például az adott beruházás eladásával). |
| --- | --- |

(133)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (108) preambulumbekezdésében a Bizottság felkérte Olaszországot, hogy adja meg észrevételeit arra vonatkozóan, hogy a harmadik intézkedés szükséges volt-e a SACE BT további működésének lehetővé tételéhez, és ha igen, milyen becsült költségek merülhettek volna fel a SACE vállalatnál, ha eladta vagy felszámolta volna a SACE BT vállalatot. A Bizottság megjegyezte, hogy egy anyavállalat esetében elképzelhető, hogy feltőkésíti a leányvállalatát, de csak akkor, ha ésszerűen feltételezhető annak a valószínűsége, hogy az így támogatott vállalkozás ismét nyereséges lesz (114). Egy piacgazdasági befektető nem injektált volna további tőkét a SACE BT vállalatba, ha az gazdasági szempontból költségesebb lett volna, mint a vonatkozó eszközök felszámolása (például az adott beruházás eladásával).

| (134) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (111) és (117) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy a harmadik és negyedik intézkedés megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. A Bizottság továbbá jelezte, hogy úgy tűnik, hogy a két intézkedés előnyt biztosított a SACE BT vállalat számára. |
| --- | --- |

(134)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (111) és (117) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy a harmadik és negyedik intézkedés megfelelt-e a piacgazdasági befektető elvének. A Bizottság továbbá jelezte, hogy úgy tűnik, hogy a két intézkedés előnyt biztosított a SACE BT vállalat számára.

| (135) | Az eljárás megindításáról szóló határozat ((109) preambulumbekezdés) jelzi, hogy a beruházás időpontjában rendelkezésre álló terv központi szerepet játszik. A terv azért bír kulcsfontosságú szereppel, mert egy magánbefektető csak abban az esetben bocsátana friss tőkét egy nyereségdeficitet mutató vállalat rendelkezésére, ha ez a várakozásai szerint megfelelő nyereségességi szintet eredményez majd. Ellenkező esetben a beruházott tőke csak a vállalat meglévő adósságának visszafizetésére menne el, annak biztosítása nélkül, hogy a vállalat a jövőben ismét nyereségessé váljon (115). Meggyőző „szerkezetátalakítási” terv nélkül egy ésszerűen mérlegelő magánbefektető nem fektetne be (116). |
| --- | --- |

(135)

Az eljárás megindításáról szóló határozat ((109) preambulumbekezdés) jelzi, hogy a beruházás időpontjában rendelkezésre álló terv központi szerepet játszik. A terv azért bír kulcsfontosságú szereppel, mert egy magánbefektető csak abban az esetben bocsátana friss tőkét egy nyereségdeficitet mutató vállalat rendelkezésére, ha ez a várakozásai szerint megfelelő nyereségességi szintet eredményez majd. Ellenkező esetben a beruházott tőke csak a vállalat meglévő adósságának visszafizetésére menne el, annak biztosítása nélkül, hogy a vállalat a jövőben ismét nyereségessé váljon (115). Meggyőző „szerkezetátalakítási” terv nélkül egy ésszerűen mérlegelő magánbefektető nem fektetne be (116).

| (136) | A Bizottság megállapította, hogy a 2010–2011-es időszakra vonatkozó üzleti tervben a SACE BT elsősorban a piaci részesedés növelését és a tevékenység bővítését célzó intézkedéseket fogalmazott meg, mintsem a nyereségességhez való visszatérést szolgáló intézkedéseket, mint például a költségek csökkentése és az üzleti modell szerkezetátalakítása. A SACE BT 2011-ben a 15 %-os célszintre kívánta növelni a piaci részesedését a hitelbiztosítási és a kezességi biztosítási piacon, és a második legnagyobb piaci szereplővé kívánt válni a hitelbiztosítás terén 2011-re. A 2009-re vonatkozó becslései szerint a SACE BT harmadik vagy negyedik helyen állt volna a hitelbiztosítási és kezességi biztosítási piacon. A SACE BT forgalmazási hálózata tekintetében a terv többek között a további felvásárlási lehetőségek értékelését is tartalmazza. Továbbá, az üzleti terv többek között olyan külső tényezőkre támaszkodik, mint például a gazdasági és piaci forgatókönyv javulása, valamint a viszontbiztosítási piac 2011-től kezdődő fokozatos megnyitása, mintsem a belső változásokra. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság megállapította, hogy a 2010–2011-es időszakra vonatkozó üzleti tervben a SACE BT elsősorban a piaci részesedés növelését és a tevékenység bővítését célzó intézkedéseket fogalmazott meg, mintsem a nyereségességhez való visszatérést szolgáló intézkedéseket, mint például a költségek csökkentése és az üzleti modell szerkezetátalakítása. A SACE BT 2011-ben a 15 %-os célszintre kívánta növelni a piaci részesedését a hitelbiztosítási és a kezességi biztosítási piacon, és a második legnagyobb piaci szereplővé kívánt válni a hitelbiztosítás terén 2011-re. A 2009-re vonatkozó becslései szerint a SACE BT harmadik vagy negyedik helyen állt volna a hitelbiztosítási és kezességi biztosítási piacon. A SACE BT forgalmazási hálózata tekintetében a terv többek között a további felvásárlási lehetőségek értékelését is tartalmazza. Továbbá, az üzleti terv többek között olyan külső tényezőkre támaszkodik, mint például a gazdasági és piaci forgatókönyv javulása, valamint a viszontbiztosítási piac 2011-től kezdődő fokozatos megnyitása, mintsem a belső változásokra.

| (137) | Az Olaszország és a SACE által a hivatalos vizsgálati eljárás során benyújtott elemek nem változtatták meg a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapított kezdeti értékelését. |
| --- | --- |

(137)

Az Olaszország és a SACE által a hivatalos vizsgálati eljárás során benyújtott elemek nem változtatták meg a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapított kezdeti értékelését.

| (138) | Nem változott a Bizottság arra vonatkozó álláspontja, hogy a harmadik és negyedik intézkedés tőkeemelésnek („aumenti di capitale”) minősül. Bár Olaszország szerint a művelet nem növelte a részvénytőke („capitale sociale”) mennyiségét, a Bizottság megjegyzi, hogy pozitív hatással volt a részvényesek saját tőkéjére („patrimonio nettó”), amely a részvénytőkénél („capitale sociale”) szélesebb kategória, a SACE anyavállalattól a SACE BT-hez történt tőkeátvitel révén (117). |
| --- | --- |

(138)

Nem változott a Bizottság arra vonatkozó álláspontja, hogy a harmadik és negyedik intézkedés tőkeemelésnek („aumenti di capitale”) minősül. Bár Olaszország szerint a művelet nem növelte a részvénytőke („capitale sociale”) mennyiségét, a Bizottság megjegyzi, hogy pozitív hatással volt a részvényesek saját tőkéjére („patrimonio nettó”), amely a részvénytőkénél („capitale sociale”) szélesebb kategória, a SACE anyavállalattól a SACE BT-hez történt tőkeátvitel révén (117).

| (139) | A SACE szerint a SACE BT feltőkésítésére vonatkozó döntéseket a nyereségességhez való 2011-re várt visszatérés reményében hozták meg. |
| --- | --- |

(139)

A SACE szerint a SACE BT feltőkésítésére vonatkozó döntéseket a nyereségességhez való 2011-re várt visszatérés reményében hozták meg.

| (140) | A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a harmadik intézkedés nyújtásakor a SACE nem rendelkezett aktualizált pénzügyi előrejelzésekkel vagy üzleti tervvel, amely figyelembe vette volna a tőkeinjekciót és a legfrissebb pénzügyi adatokat. Következésképpen a SACE vállalatnak semmi alapja nem volt arra, hogy a SACE BT nyereségességhez való visszatérését várja. |
| --- | --- |

(140)

A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a harmadik intézkedés nyújtásakor a SACE nem rendelkezett aktualizált pénzügyi előrejelzésekkel vagy üzleti tervvel, amely figyelembe vette volna a tőkeinjekciót és a legfrissebb pénzügyi adatokat. Következésképpen a SACE vállalatnak semmi alapja nem volt arra, hogy a SACE BT nyereségességhez való visszatérését várja.

| (141) | A SACE által a negyedik intézkedés megadásakor figyelembe vett legfőbb dokumentum a 2010–2011-es időszakra vonatkozó üzleti terv volt. A Bizottság megjegyzi, hogy az üzleti terv igen rövid dokumentum volt, amely csupán a negatív piaci kilátásokat mutatta be és, különös tekintettel a SACE BT-re, csak néhány fontosabb pénzügyi mutatót és számadatot mutatott be a 2010-es és 2011-es évre. Az üzleti terv nevezetesen olyan adatokat tartalmazott, amelyek szemléltették, hogy a piaci helyzet romló tendenciát mutat (a veszteséghányad fokozatosan romlott, 2008-ban 71,4 %-kal nőtt a 2007-es évihez képest), és a veszteségek elérték az ágazat forgalmának körülbelül a felét. Ebben az összefüggésben a terv jelentős javulást vetített előre a SACE BT hitelbiztosítási hányadai tekintetében, hogy 2011-re elérje a fedezeti pontot (lásd az 5. táblázatot). A terv azonban nem részletezte az árképzést érintő változásokat, sem azt, hogy ebből a célból hogyan csökkentik majd a költségeket. |
| --- | --- |

(141)

A SACE által a negyedik intézkedés megadásakor figyelembe vett legfőbb dokumentum a 2010–2011-es időszakra vonatkozó üzleti terv volt. A Bizottság megjegyzi, hogy az üzleti terv igen rövid dokumentum volt, amely csupán a negatív piaci kilátásokat mutatta be és, különös tekintettel a SACE BT-re, csak néhány fontosabb pénzügyi mutatót és számadatot mutatott be a 2010-es és 2011-es évre. Az üzleti terv nevezetesen olyan adatokat tartalmazott, amelyek szemléltették, hogy a piaci helyzet romló tendenciát mutat (a veszteséghányad fokozatosan romlott, 2008-ban 71,4 %-kal nőtt a 2007-es évihez képest), és a veszteségek elérték az ágazat forgalmának körülbelül a felét. Ebben az összefüggésben a terv jelentős javulást vetített előre a SACE BT hitelbiztosítási hányadai tekintetében, hogy 2011-re elérje a fedezeti pontot (lásd az 5. táblázatot). A terv azonban nem részletezte az árképzést érintő változásokat, sem azt, hogy ebből a célból hogyan csökkentik majd a költségeket.

| (142) | Hangsúlyozni kell, hogy a 2010–2011-re vonatkozó üzleti terv a fedezeti pont 2011-es elérésére vonatkozóan csak egy elképzelést tartalmazott, miközben nem adott közre egyetlen olyan elemet sem, amely azt mutatta volna, hogy a helyzet javulni fog 2011 után, sem a SACE BT ezt követő jövőbeni nyereségességére vonatkozó becslést (valójában a terv meg sem említette azt a lehetőséget, hogy a vállalat 2011-et követően nyereséget termelne). A tervben megállapított célkitűzés továbbá csak arra korlátozódott, hogy megszüntessék a vállalat veszteségtermelését és még tovább bővítsék a piaci jelenlétét, bárminemű jövőbeni nyereség előre vetítése nélkül. E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy egy körültekintő piaci befektető megbízható becslést kért volna a jövőbeni nyereségesség megfelelő szintekre történő visszaállításáról. |
| --- | --- |

(142)

Hangsúlyozni kell, hogy a 2010–2011-re vonatkozó üzleti terv a fedezeti pont 2011-es elérésére vonatkozóan csak egy elképzelést tartalmazott, miközben nem adott közre egyetlen olyan elemet sem, amely azt mutatta volna, hogy a helyzet javulni fog 2011 után, sem a SACE BT ezt követő jövőbeni nyereségességére vonatkozó becslést (valójában a terv meg sem említette azt a lehetőséget, hogy a vállalat 2011-et követően nyereséget termelne). A tervben megállapított célkitűzés továbbá csak arra korlátozódott, hogy megszüntessék a vállalat veszteségtermelését és még tovább bővítsék a piaci jelenlétét, bárminemű jövőbeni nyereség előre vetítése nélkül. E tekintetben a Bizottság úgy véli, hogy egy körültekintő piaci befektető megbízható becslést kért volna a jövőbeni nyereségesség megfelelő szintekre történő visszaállításáról.

| (143) | A SACE igazgatótanácsának a harmadik és negyedik intézkedést jóváhagyó jegyzőkönyvéből az is kitűnik, hogy az igazgatótanács azért egyezett bele a tőkésítési intézkedésekbe, hogy fedezze a veszteségeket és kielégítse a szabályozási követelményeket, így lehetővé téve, hogy a vállalat tovább folytassa üzleti tevékenységét. A jegyzőkönyvek nem tartalmaztak a vállalat jövőbeni nyereségességével kapcsolatos megfontolásokat. Az igazgatótanács nem vette figyelembe a SACE BT felszámolásának lehetőségét, összevetve a felszámolási forgatókönyvet a választott opcióval, azaz további tőke injektálásával a nehéz helyzetben lévő vállalatba. Következésképpen nem kért, és nem is vett figyelembe felszámolási költségekre vonatkozó becsléseket, és ennélfogva nem volt olyan helyzetben, hogy megállapíthassa, hogy a tőkeinjekció a vállalat felszámolásánál jobb gazdasági eredményhez vezetett volna. |
| --- | --- |

(143)

A SACE igazgatótanácsának a harmadik és negyedik intézkedést jóváhagyó jegyzőkönyvéből az is kitűnik, hogy az igazgatótanács azért egyezett bele a tőkésítési intézkedésekbe, hogy fedezze a veszteségeket és kielégítse a szabályozási követelményeket, így lehetővé téve, hogy a vállalat tovább folytassa üzleti tevékenységét. A jegyzőkönyvek nem tartalmaztak a vállalat jövőbeni nyereségességével kapcsolatos megfontolásokat. Az igazgatótanács nem vette figyelembe a SACE BT felszámolásának lehetőségét, összevetve a felszámolási forgatókönyvet a választott opcióval, azaz további tőke injektálásával a nehéz helyzetben lévő vállalatba. Következésképpen nem kért, és nem is vett figyelembe felszámolási költségekre vonatkozó becsléseket, és ennélfogva nem volt olyan helyzetben, hogy megállapíthassa, hogy a tőkeinjekció a vállalat felszámolásánál jobb gazdasági eredményhez vezetett volna.

| (144) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SACE a szóban forgó intézkedések elfogadásakor nem elemezte, hogy részvényesként számára a további tőke rendelkezésre bocsátása gazdasági szempontból kedvezőbb forgatókönyv-e a leányvállalat felszámolásánál. Tekintve a piaci körülményeket és az adott időszakban a SACE BT nyereségességére vonatkozó előrejelzések hiányát, egy körültekintő magán piaci szereplő nem hajtotta volna végre a beruházást ilyen értékelés nélkül. Pusztán ebből kifolyólag levonható a következtetés, hogy a SACE nem körültekintő magán piaci szereplőként viselkedett, ennélfogva a harmadik és negyedik intézkedéssel végrehajtott tőkeinjekciókat állami támogatásnak kell minősíteni. |
| --- | --- |

(144)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a SACE a szóban forgó intézkedések elfogadásakor nem elemezte, hogy részvényesként számára a további tőke rendelkezésre bocsátása gazdasági szempontból kedvezőbb forgatókönyv-e a leányvállalat felszámolásánál. Tekintve a piaci körülményeket és az adott időszakban a SACE BT nyereségességére vonatkozó előrejelzések hiányát, egy körültekintő magán piaci szereplő nem hajtotta volna végre a beruházást ilyen értékelés nélkül. Pusztán ebből kifolyólag levonható a következtetés, hogy a SACE nem körültekintő magán piaci szereplőként viselkedett, ennélfogva a harmadik és negyedik intézkedéssel végrehajtott tőkeinjekciókat állami támogatásnak kell minősíteni.

| (145) | A Bizottság a teljesség kedvéért hozzáteszi azt is, hogy nem tudja támogatni a SACE azon érvelését, hogy a szabályozási tőkekövetelményeknek való megfelelés elegendő lett volna egy körültekintő magánpiaci befektető számára ahhoz, hogy további tőkét injektáljon egy vállalatba. Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény) (118) foglaltak szerint a befektetők számára gyakran jogszabály írja elő a további tőke-hozzájárulás nyújtását olyan cégek számára, amelyek tőkebázisát a folyamatos veszteségek egy előre meghatározott szint alá csökkentették. A tagállamok azon állításaira válaszul, hogy ezek a tőkeinjekciók nem tekinthetők támogatásnak, mivel csupán egy jogszabályi kötelezettség teljesítésére irányulnak, a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény előírja, hogy az ilyen helyzetbe kerülő magánbefektetőknek minden egyéb lehetőséget is meg kell fontolniuk – ideértve a felszámolást vagy leépítést is (119) – és ezek közül a pénzügyi szempontból legelőnyösebbet kell választaniuk. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság a teljesség kedvéért hozzáteszi azt is, hogy nem tudja támogatni a SACE azon érvelését, hogy a szabályozási tőkekövetelményeknek való megfelelés elegendő lett volna egy körültekintő magánpiaci befektető számára ahhoz, hogy további tőkét injektáljon egy vállalatba. Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének alkalmazásáról szóló bizottsági közleményben (a továbbiakban: a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény) (118) foglaltak szerint a befektetők számára gyakran jogszabály írja elő a további tőke-hozzájárulás nyújtását olyan cégek számára, amelyek tőkebázisát a folyamatos veszteségek egy előre meghatározott szint alá csökkentették. A tagállamok azon állításaira válaszul, hogy ezek a tőkeinjekciók nem tekinthetők támogatásnak, mivel csupán egy jogszabályi kötelezettség teljesítésére irányulnak, a piacgazdasági befektető elvéről szóló közlemény előírja, hogy az ilyen helyzetbe kerülő magánbefektetőknek minden egyéb lehetőséget is meg kell fontolniuk – ideértve a felszámolást vagy leépítést is (119) – és ezek közül a pénzügyi szempontból legelőnyösebbet kell választaniuk.

| (146) | A jelen esetben a Bizottság úgy véli, hogy a SACE hagyhatta volna, hogy a SACE BT csődbe menjen, tekintve, hogy részvénytársaságról volt szó. A SACE vállalatnak nem kellett volna fedezni a SACE BT kötelezettségeit. A SACE vállalatnak igaza van abban, hogy a magánbefektetők egyéb megfontolásokat, mint például a vállalatról a nyilvánosságban kialakult képet (120) is figyelembe vehetik. A Bíróság az ENI kontra Lanerossi ügyben megállapította, hogy egy olyan vállalkozás, amely „átmeneti nehézségekkel küzd, azonban egy esetleges szerkezetátalakítás után ismét gazdaságosan tudna működni” veszteségeinek anyavállalat általi átvállalása nem csak azzal indokolható, hogy abból valószínűleg közvetett anyagi haszon származik, hanem más megfontolásokkal is, mint a vállalatcsoportról a nyilvánosságban kialakult kép fenntartása, vagy a tevékenységeinek más irányba történő orientálása (121). A Bíróság azonban megállapította, hogy amennyiben a tőkejuttatások még hosszú távon sem kifizetődőek, akkor a tőkeinjekciókat állami támogatásnak kell tekinteni (122). Következésképpen, az ítélkezési gyakorlat alapján az érvelések a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazásával összefüggésben korlátozott jelentőséggel bírnak csak, mivel a tőkeinjekciók idején nem állt rendelkezésre arra vonatkozó előrejelzés, hogy a SACE BT nyereséges lenne 2011-et követően, vagy akár csak hosszabb távon is. |
| --- | --- |

(146)

A jelen esetben a Bizottság úgy véli, hogy a SACE hagyhatta volna, hogy a SACE BT csődbe menjen, tekintve, hogy részvénytársaságról volt szó. A SACE vállalatnak nem kellett volna fedezni a SACE BT kötelezettségeit. A SACE vállalatnak igaza van abban, hogy a magánbefektetők egyéb megfontolásokat, mint például a vállalatról a nyilvánosságban kialakult képet (120) is figyelembe vehetik. A Bíróság az ENI kontra Lanerossi ügyben megállapította, hogy egy olyan vállalkozás, amely „átmeneti nehézségekkel küzd, azonban egy esetleges szerkezetátalakítás után ismét gazdaságosan tudna működni” veszteségeinek anyavállalat általi átvállalása nem csak azzal indokolható, hogy abból valószínűleg közvetett anyagi haszon származik, hanem más megfontolásokkal is, mint a vállalatcsoportról a nyilvánosságban kialakult kép fenntartása, vagy a tevékenységeinek más irányba történő orientálása (121). A Bíróság azonban megállapította, hogy amennyiben a tőkejuttatások még hosszú távon sem kifizetődőek, akkor a tőkeinjekciókat állami támogatásnak kell tekinteni (122). Következésképpen, az ítélkezési gyakorlat alapján az érvelések a piacgazdasági szereplő teszt alkalmazásával összefüggésben korlátozott jelentőséggel bírnak csak, mivel a tőkeinjekciók idején nem állt rendelkezésre arra vonatkozó előrejelzés, hogy a SACE BT nyereséges lenne 2011-et követően, vagy akár csak hosszabb távon is.

| (147) | Továbbá Olaszország és a SACE nem bocsátott rendelkezésre egyetlen olyan elemet sem, amely igazolná és számszerűsítené a SACE vállalatról a nyilvánosságban kialakult kép állítólagos leromlásának negatív gazdasági hatásait a vállalatra nézve. |
| --- | --- |

(147)

Továbbá Olaszország és a SACE nem bocsátott rendelkezésre egyetlen olyan elemet sem, amely igazolná és számszerűsítené a SACE vállalatról a nyilvánosságban kialakult kép állítólagos leromlásának negatív gazdasági hatásait a vállalatra nézve.

| (148) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a SACE a biztosítási tevékenységeit állami kezességvállalás mellett végzi. Következésképpen a biztosított felek tisztában vannak vele, hogy az állam garantálja, hogy kifizetésre kerül számukra, amire az adott biztosítás keretében jogosultak. Ennélfogva a Bizottság nem látja az okát, hogy a SACE biztosított ügyfelei miért aggódnának amiatt, ha a SACE állami kezességvállalás alá nem eső és korlátolt felelősségű vállalat formájában működő leányvállalata felszámolásra kerül. Olaszország és a SACE nem bocsátott rendelkezésre arra vonatkozó indoklást, hogy a SACE állami kezességvállalással végzett tevékenységei miért lennének érintettek. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a SACE a biztosítási tevékenységeit állami kezességvállalás mellett végzi. Következésképpen a biztosított felek tisztában vannak vele, hogy az állam garantálja, hogy kifizetésre kerül számukra, amire az adott biztosítás keretében jogosultak. Ennélfogva a Bizottság nem látja az okát, hogy a SACE biztosított ügyfelei miért aggódnának amiatt, ha a SACE állami kezességvállalás alá nem eső és korlátolt felelősségű vállalat formájában működő leányvállalata felszámolásra kerül. Olaszország és a SACE nem bocsátott rendelkezésre arra vonatkozó indoklást, hogy a SACE állami kezességvállalással végzett tevékenységei miért lennének érintettek.

| (149) | Továbbá a Bizottság úgy véli, hogy mivel a SACE a biztosítási tevékenységeit állami kezességvállalással végzi, azok nem képeznek olyan piaci tevékenységeket, amelyeket egy magán piaci résztvevő is végrehajthatna (pontosabban, a SACE biztosítási tevékenységeire nyújtott kezességvállalás nem minősül támogatásnak, mert ezeket a tevékenységeket nem a piac kínálja, így nem áll fenn a verseny torzulása). A Bizottság úgy véli, hogy annak vizsgálata során, hogy egy magánbefektető a SACE helyében hagyott volna-e csődbe menni egy olyan leányvállalatot, mint a SACE BT, vagy feltőkésítette volna azt, nem lehet figyelembe venni a SACE BT felszámolásának a SACE által végzett nem piaci tevékenységekre gyakorolt negatív hatását, mivel egy magánbefektető soha nem lenne olyan helyzetben, hogy ilyen tevékenységeket végezzen. |
| --- | --- |

(149)

Továbbá a Bizottság úgy véli, hogy mivel a SACE a biztosítási tevékenységeit állami kezességvállalással végzi, azok nem képeznek olyan piaci tevékenységeket, amelyeket egy magán piaci résztvevő is végrehajthatna (pontosabban, a SACE biztosítási tevékenységeire nyújtott kezességvállalás nem minősül támogatásnak, mert ezeket a tevékenységeket nem a piac kínálja, így nem áll fenn a verseny torzulása). A Bizottság úgy véli, hogy annak vizsgálata során, hogy egy magánbefektető a SACE helyében hagyott volna-e csődbe menni egy olyan leányvállalatot, mint a SACE BT, vagy feltőkésítette volna azt, nem lehet figyelembe venni a SACE BT felszámolásának a SACE által végzett nem piaci tevékenységekre gyakorolt negatív hatását, mivel egy magánbefektető soha nem lenne olyan helyzetben, hogy ilyen tevékenységeket végezzen.

| (150) | Ahogy már jeleztük, a harmadik és a negyedik intézkedés meghozatala idején a SACE nem vetette össze a felszámolási forgatókönyvet a választott opcióval, azaz a vállalat nehézségei ellenére további tőke injektálásával a SACE BT vállalatba. A teljesség kedvéért az alábbi bekezdésekben a Bizottság mindenesetre bemutatja, hogy amennyiben a SACE elvégzett volna egy ilyen összehasonlítást, akkor világossá vált volna számára, hogy a SACE BT felszámolása megfelelőbb lett volna, mint további 70 millió EUR tőke injektálása a SACE BT vállalatba, a vállalat nehézségei ellenére. |
| --- | --- |

(150)

Ahogy már jeleztük, a harmadik és a negyedik intézkedés meghozatala idején a SACE nem vetette össze a felszámolási forgatókönyvet a választott opcióval, azaz a vállalat nehézségei ellenére további tőke injektálásával a SACE BT vállalatba. A teljesség kedvéért az alábbi bekezdésekben a Bizottság mindenesetre bemutatja, hogy amennyiben a SACE elvégzett volna egy ilyen összehasonlítást, akkor világossá vált volna számára, hogy a SACE BT felszámolása megfelelőbb lett volna, mint további 70 millió EUR tőke injektálása a SACE BT vállalatba, a vállalat nehézségei ellenére.

| (151) | Annak meghatározására, hogy a SACE – a SACE BT egyetlen részvényeseként – jobban járt-e további 70 millió EUR tőke beruházásával, mint a SACE BT felszámolásával (leépítve annak tevékenységeit), össze kell vetni a SACE vállalatnál mint részvényesnél a felszámolási (leépítési) forgatókönyv esetén várható pénzforgalmat, a tőkeinjekcióra vonatkozó forgatókönyv esetében várttal. A benyújtott információk alapján Olaszország és a SACE ekkor nem (és utólag sem) végezte el a SACE BT-ben való részesedés értékelését a tőkeinjekciót megelőző vagy azt követő helyzetben. |
| --- | --- |

(151)

Annak meghatározására, hogy a SACE – a SACE BT egyetlen részvényeseként – jobban járt-e további 70 millió EUR tőke beruházásával, mint a SACE BT felszámolásával (leépítve annak tevékenységeit), össze kell vetni a SACE vállalatnál mint részvényesnél a felszámolási (leépítési) forgatókönyv esetén várható pénzforgalmat, a tőkeinjekcióra vonatkozó forgatókönyv esetében várttal. A benyújtott információk alapján Olaszország és a SACE ekkor nem (és utólag sem) végezte el a SACE BT-ben való részesedés értékelését a tőkeinjekciót megelőző vagy azt követő helyzetben.

| (152) | A Bizottság megállapítja, hogy 2009. május végén és 2009. július elején, amikor a SACE BT igazgatótanácsa a harmadik és negyedik intézkedés végrehajtása mellett döntött, már várható volt, hogy a 2008-ban elkönyvelt nagy veszteségen (29,5 millió EUR) túl a SACE BT a becslések szerint további jelentős veszteséget termel majd 2009-ben (53,4 millió EUR (123)), így a 2009 végén még fennmaradó tőke a várakozások szerint 24,2 millió EUR lesz. 2009 első negyedévének végén (2009. 1. n.é.) a SACE BT saját tőkéjének könyv szerinti értéke (figyelembe véve az adott időszak 22,6 millió EUR összegű veszteségét) 55 millió EUR, a 2009-es év egészére várható veszteség pedig 53,4 millió EUR volt. Következésképpen a tőkeinjekciót megelőző forgatókönyv szerint a saját tőke várható könyv szerinti értéke 2009 végére a 2009. első negyedévi 55 millió EUR érték és az adott évre várható többi veszteség – azaz 30,8 millió EUR (53,4 millió EUR mínusz 22,6 millió EUR) – közötti különbség lenne, tehát 24,2 millió EUR. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság megállapítja, hogy 2009. május végén és 2009. július elején, amikor a SACE BT igazgatótanácsa a harmadik és negyedik intézkedés végrehajtása mellett döntött, már várható volt, hogy a 2008-ban elkönyvelt nagy veszteségen (29,5 millió EUR) túl a SACE BT a becslések szerint további jelentős veszteséget termel majd 2009-ben (53,4 millió EUR (123)), így a 2009 végén még fennmaradó tőke a várakozások szerint 24,2 millió EUR lesz. 2009 első negyedévének végén (2009. 1. n.é.) a SACE BT saját tőkéjének könyv szerinti értéke (figyelembe véve az adott időszak 22,6 millió EUR összegű veszteségét) 55 millió EUR, a 2009-es év egészére várható veszteség pedig 53,4 millió EUR volt. Következésképpen a tőkeinjekciót megelőző forgatókönyv szerint a saját tőke várható könyv szerinti értéke 2009 végére a 2009. első negyedévi 55 millió EUR érték és az adott évre várható többi veszteség – azaz 30,8 millió EUR (53,4 millió EUR mínusz 22,6 millió EUR) – közötti különbség lenne, tehát 24,2 millió EUR.

| (153) | A tőkeinjekciót követő forgatókönyv szerint a saját tőke könyv szerinti értéke a várakozások szerint a feltőkésítések összegével (70 millió EUR) nőne, így összesen 94,2 millió EUR lenne. |
| --- | --- |

(153)

A tőkeinjekciót követő forgatókönyv szerint a saját tőke könyv szerinti értéke a várakozások szerint a feltőkésítések összegével (70 millió EUR) nőne, így összesen 94,2 millió EUR lenne.

| (154) | Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a felszámolási forgatókönyv esetében a részvényesek csak a maradványbevételre jogosultak, ha marad valamilyen összeg a vállalat összes kötelezettségének kiegyenlítése és minden esedékes felszámolási költség megfizetése után. A felszámolás eredménye a vállalat eszközeinek értékétől és értékesíthetőségétől függ. |
| --- | --- |

(154)

Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a felszámolási forgatókönyv esetében a részvényesek csak a maradványbevételre jogosultak, ha marad valamilyen összeg a vállalat összes kötelezettségének kiegyenlítése és minden esedékes felszámolási költség megfizetése után. A felszámolás eredménye a vállalat eszközeinek értékétől és értékesíthetőségétől függ.

| (155) | Igen konzervatív értékelést alkalmazva a Bizottság azt a feltevést követi, hogy a felszámolási forgatókönyv esetén a SACE semmit sem szerezett volna vissza a SACE BT vállalatba eszközölt tőkeberuházásából. |
| --- | --- |

(155)

Igen konzervatív értékelést alkalmazva a Bizottság azt a feltevést követi, hogy a felszámolási forgatókönyv esetén a SACE semmit sem szerezett volna vissza a SACE BT vállalatba eszközölt tőkeberuházásából.

| (156) | Következő lépésként, a SACE BT vállalatba eszközlendő 70 millió EUR összegű tőkeinjekció a felszámolási forgatókönyvhöz képesti relatív vonzerejének értékelése érdekében elemezni kell, hogy mennyi volt a vállalat értéke (azaz a vállalatban lévő 100 %-os részesedés piaci értéke) a 70 millió EUR összegű tőkeinjekciót követően. |
| --- | --- |

(156)

Következő lépésként, a SACE BT vállalatba eszközlendő 70 millió EUR összegű tőkeinjekció a felszámolási forgatókönyvhöz képesti relatív vonzerejének értékelése érdekében elemezni kell, hogy mennyi volt a vállalat értéke (azaz a vállalatban lévő 100 %-os részesedés piaci értéke) a 70 millió EUR összegű tőkeinjekciót követően.

| (157) | Ha a vállalat értéke a 2009-es tőkeinjekciókat követően 70 millió EUR vagy annál nagyobb lenne, akkor egy magánbefektető hajlandóságot érezhetne a beruházás megtételére. |
| --- | --- |

(157)

Ha a vállalat értéke a 2009-es tőkeinjekciókat követően 70 millió EUR vagy annál nagyobb lenne, akkor egy magánbefektető hajlandóságot érezhetne a beruházás megtételére.

| (158) | A vállalat ilyen értéke a részvényes felé zajló jövőbeni pénzforgalom jelenértékére vonatkozó becsléstől függ. |
| --- | --- |

(158)

A vállalat ilyen értéke a részvényes felé zajló jövőbeni pénzforgalom jelenértékére vonatkozó becsléstől függ.

| (159) | E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az adott időpontban rendelkezésre álló üzleti tervekben és/vagy előrejelzésekben nem szerepelt olyan várható jövőbeni profit, ami igazolhatná, hogy a piaci érték közel lenne a 70 millió EUR-hoz. Továbbá, mivel a vállalat nem volt nyereséges a válságot megelőzően, nem volt várható, hogy a makroökonómiai helyzet és a pénzpiacok normalizálódását követően a vállalat automatikusan visszatér a megfelelő nyereségességhez. A Bizottság ezért megállapítja, hogy – tekintettel a SACE BT tekintetében tervezett várható pénzforgalom hiányára – nincs arra utaló jel, hogy a SACE BT piaci értéke a harmadik és negyedik intézkedés végrehajtása után elérné vagy meghaladná a 70 millió EUR összeget. Következésképpen egy körültekintő magánbefektető inkább azt választotta volna, hogy hagyja csődbe menni a SACE BT vállalatot (vagy eladja azt, ha talál rá vevőt), és nem hajtja végre a feltőkésítést. Ezért ez a kiegészítő elemzés is azt mutatja, hogy a harmadik és negyedik intézkedés végrehajtása során a SACE nem piacgazdasági befektetőként járt el. |
| --- | --- |

(159)

E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az adott időpontban rendelkezésre álló üzleti tervekben és/vagy előrejelzésekben nem szerepelt olyan várható jövőbeni profit, ami igazolhatná, hogy a piaci érték közel lenne a 70 millió EUR-hoz. Továbbá, mivel a vállalat nem volt nyereséges a válságot megelőzően, nem volt várható, hogy a makroökonómiai helyzet és a pénzpiacok normalizálódását követően a vállalat automatikusan visszatér a megfelelő nyereségességhez. A Bizottság ezért megállapítja, hogy – tekintettel a SACE BT tekintetében tervezett várható pénzforgalom hiányára – nincs arra utaló jel, hogy a SACE BT piaci értéke a harmadik és negyedik intézkedés végrehajtása után elérné vagy meghaladná a 70 millió EUR összeget. Következésképpen egy körültekintő magánbefektető inkább azt választotta volna, hogy hagyja csődbe menni a SACE BT vállalatot (vagy eladja azt, ha talál rá vevőt), és nem hajtja végre a feltőkésítést. Ezért ez a kiegészítő elemzés is azt mutatja, hogy a harmadik és negyedik intézkedés végrehajtása során a SACE nem piacgazdasági befektetőként járt el.

| (160) | Másodlagos érvként egy befektető másik mutatót is használhatott volna a vállalat értékelésére, mint amilyen például a tőzsdén jelen lévő hasonló vállalatok alapján kapott árfolyam/könyv szerinti érték arány („Price/Book-multiple”, P/B) és a vállalat könyv szerinti értéke szorzatát felhasználó értékelési módszer. |
| --- | --- |

(160)

Másodlagos érvként egy befektető másik mutatót is használhatott volna a vállalat értékelésére, mint amilyen például a tőzsdén jelen lévő hasonló vállalatok alapján kapott árfolyam/könyv szerinti érték arány („Price/Book-multiple”, P/B) és a vállalat könyv szerinti értéke szorzatát felhasználó értékelési módszer.

| (161) | A Bizottság tudomása szerint az Euler-Hermes az egyetlen olyan európai hitelbiztosító vállalat, amelyet értéktőzsdén jegyeznek, és amelynek a P/B aránya így figyelembe vehető. Ez a vállalat viszonylag kis kockázatú (124), mivel viszonylag jól leküzdötte a múltbéli válságokat, nyereséges volt 2008-ban és 2009 első negyedévében, és 2008-ban még osztalékot is fizetett. Következésképpen egy nagyobb kockázatú vállalat, mint például a SACE BT értéke az Euler-Hermes P/B arányának alkalmazásával kapott érték alatt lenne. Az Euler-Hermes P/B aránya 2009 első negyedévében 0,6 körül volt (125). Ezt az arányt a SACE BT 2009 végén várható 94,2 millió EUR könyv szerinti értékére alkalmazva a vállalat értéke 56,52 millió EUR lenne, ha a vállalatok kockázati profilja hasonló lenne. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság tudomása szerint az Euler-Hermes az egyetlen olyan európai hitelbiztosító vállalat, amelyet értéktőzsdén jegyeznek, és amelynek a P/B aránya így figyelembe vehető. Ez a vállalat viszonylag kis kockázatú (124), mivel viszonylag jól leküzdötte a múltbéli válságokat, nyereséges volt 2008-ban és 2009 első negyedévében, és 2008-ban még osztalékot is fizetett. Következésképpen egy nagyobb kockázatú vállalat, mint például a SACE BT értéke az Euler-Hermes P/B arányának alkalmazásával kapott érték alatt lenne. Az Euler-Hermes P/B aránya 2009 első negyedévében 0,6 körül volt (125). Ezt az arányt a SACE BT 2009 végén várható 94,2 millió EUR könyv szerinti értékére alkalmazva a vállalat értéke 56,52 millió EUR lenne, ha a vállalatok kockázati profilja hasonló lenne.

| (162) | A Bizottság azonban megállapítja, hogy a SACE BT nem volt nyereséges a válság előtt (a saját üzleti terve ellenére), és nem létezett olyan üzleti terv, amely a nyereségességhez való visszatérés lehetőségét mutatta volna. Következésképpen az adott időszakban az Euler-Hermes vállalatnál jelentősen kockázatosabb vállalatnak minősülhetett, és ezért az intézkedések rendelkezésre bocsátása idején a vállalat értéke jelentősen alacsonyabb lett volna az 56,52 millió EUR összegnél. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság azonban megállapítja, hogy a SACE BT nem volt nyereséges a válság előtt (a saját üzleti terve ellenére), és nem létezett olyan üzleti terv, amely a nyereségességhez való visszatérés lehetőségét mutatta volna. Következésképpen az adott időszakban az Euler-Hermes vállalatnál jelentősen kockázatosabb vállalatnak minősülhetett, és ezért az intézkedések rendelkezésre bocsátása idején a vállalat értéke jelentősen alacsonyabb lett volna az 56,52 millió EUR összegnél.

| (163) | Olaszország továbbá elismerte, hogy a piaci körülmények ebben az időszakban olyanok voltak, hogy a biztosítótársaságok piaci értéke erősen nyomott volt (126). |
| --- | --- |

(163)

Olaszország továbbá elismerte, hogy a piaci körülmények ebben az időszakban olyanok voltak, hogy a biztosítótársaságok piaci értéke erősen nyomott volt (126).

| (164) | Végeredményben – a jövőbeni pénzforgalmon alapuló értékelés alkalmazásához hasonlóan – az ár/könyv szerinti érték arányon alapuló értékelés alkalmazása is arra a következtetésre juttatná el a magánbefektetőt, hogy jobban jár, ha hagyja, hogy csődbe menjen a leányvállalat, és nem ruház a vállalatba további 70 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(164)

Végeredményben – a jövőbeni pénzforgalmon alapuló értékelés alkalmazásához hasonlóan – az ár/könyv szerinti érték arányon alapuló értékelés alkalmazása is arra a következtetésre juttatná el a magánbefektetőt, hogy jobban jár, ha hagyja, hogy csődbe menjen a leányvállalat, és nem ruház a vállalatba további 70 millió EUR-t.

| (165) | Szintén a fenti elemzés alapján levonható az a következtetés is, hogy a SACE a harmadik és negyedik intézkedést követően rosszabb helyzetben volt, mint amilyenben a felszámolási forgatókönyv esetében lett volna. |
| --- | --- |

(165)

Szintén a fenti elemzés alapján levonható az a következtetés is, hogy a SACE a harmadik és negyedik intézkedést követően rosszabb helyzetben volt, mint amilyenben a felszámolási forgatókönyv esetében lett volna.

| (166) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy – ahogyan azt a SACE is hangsúlyozta – számos piaci befektető injektált tőkét a saját exporthitel-leányvállalatába a válság során. Tekintve a bizonytalanság magas fokát és a sürgős cselekvés kényszerét, előfordulhat, hogy az ilyen befektetők számára nem álltak rendelkezésre azonnal teljesen kidolgozott előrejelzések a beruházásuk megtétele idején. Azonban a részvényeseiktől feltőkésítésben részesült exporthitel-vállalatok a válság előtt nyereségesek voltak, így valószínűbb volt, hogy el lehet érni a nyereségességhez való visszatérést. A SACE BT azonban korábban veszteséges volt. Egy olyan leányvállalat esetében, amely a válság előtti években veszteséges volt vagy éppen csak a fedezeti ponton volt (miközben az üzleti terve a nyereségesség folyamatos növekedését jelezte előre), egy magánbefektető vonakodóbb lett volna egy ilyen nagy összegű tőkeinjekció megtételével szemben. Ellenőrizte volna, hogy van-e rá bármilyen remény, hogy a vállalat egyszer megfelelő mértékű nyereséget termeljen. A Bizottság megállapítja, hogy 2009-ben nem készült olyan pénzügyi előrejelzés, amely a nyereségességhez való visszatérés útját mutatta volna. Körültekintő befektető ilyen körülmények között nem ruházna be további nagy összegű tőkét a vállalatba. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy – ahogyan azt a SACE is hangsúlyozta – számos piaci befektető injektált tőkét a saját exporthitel-leányvállalatába a válság során. Tekintve a bizonytalanság magas fokát és a sürgős cselekvés kényszerét, előfordulhat, hogy az ilyen befektetők számára nem álltak rendelkezésre azonnal teljesen kidolgozott előrejelzések a beruházásuk megtétele idején. Azonban a részvényeseiktől feltőkésítésben részesült exporthitel-vállalatok a válság előtt nyereségesek voltak, így valószínűbb volt, hogy el lehet érni a nyereségességhez való visszatérést. A SACE BT azonban korábban veszteséges volt. Egy olyan leányvállalat esetében, amely a válság előtti években veszteséges volt vagy éppen csak a fedezeti ponton volt (miközben az üzleti terve a nyereségesség folyamatos növekedését jelezte előre), egy magánbefektető vonakodóbb lett volna egy ilyen nagy összegű tőkeinjekció megtételével szemben. Ellenőrizte volna, hogy van-e rá bármilyen remény, hogy a vállalat egyszer megfelelő mértékű nyereséget termeljen. A Bizottság megállapítja, hogy 2009-ben nem készült olyan pénzügyi előrejelzés, amely a nyereségességhez való visszatérés útját mutatta volna. Körültekintő befektető ilyen körülmények között nem ruházna be további nagy összegű tőkét a vállalatba.

| (167) | A SACE úgy érvel, hogy a SACE BT még az induló vállalkozás szakaszában volt, és ezért a vállalat nehezebben tudott megküzdeni a pénzügyi válság hatásaival. Először is a Bizottság megállapítja, hogy a válság kitörésének éve, azaz 2008 a SACE BT működésének már a negyedik éve volt. A Bizottság a gyakorlata során elviekben az adott tevékenységi területen a működése megkezdését követő első három évben tekint újonnan létrehozott vállalkozásnak egy vállalatot (127). Másodszor, még ha igaz is lett volna, hogy a SACE BT még az induló vállalkozási szakaszban volt, nem világos, hogy ez milyen hatással lett volna a piacgazdasági befektető elvének alkalmazására. Valójában egy magánbefektető továbbra is összehasonlította volna a vállalat a feltőkésítést követően várható piaci értékét (az általa elvárt nyereségesség alapján), és azt összehasonlította volna annak az opciónak a hatásával, ha hagyja csődbe menni a vállalatot vagy eladja azt. Olaszország és a SACE nem bizonyította, hogy azért, mert a SACE BT esetlegesen még az induló vállalkozási szakaszban volt, emiatt a SACE nagyobb nyereségességet várhatott volna a jövőben. A (77) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az adott időpontban rendelkezésre álló egyetlen üzleti terv 2011-re csak a fedezeti pont ismételt elérését mutatta. Nem mutatott nyereségességhez való visszatérést. |
| --- | --- |

(167)

A SACE úgy érvel, hogy a SACE BT még az induló vállalkozás szakaszában volt, és ezért a vállalat nehezebben tudott megküzdeni a pénzügyi válság hatásaival. Először is a Bizottság megállapítja, hogy a válság kitörésének éve, azaz 2008 a SACE BT működésének már a negyedik éve volt. A Bizottság a gyakorlata során elviekben az adott tevékenységi területen a működése megkezdését követő első három évben tekint újonnan létrehozott vállalkozásnak egy vállalatot (127). Másodszor, még ha igaz is lett volna, hogy a SACE BT még az induló vállalkozási szakaszban volt, nem világos, hogy ez milyen hatással lett volna a piacgazdasági befektető elvének alkalmazására. Valójában egy magánbefektető továbbra is összehasonlította volna a vállalat a feltőkésítést követően várható piaci értékét (az általa elvárt nyereségesség alapján), és azt összehasonlította volna annak az opciónak a hatásával, ha hagyja csődbe menni a vállalatot vagy eladja azt. Olaszország és a SACE nem bizonyította, hogy azért, mert a SACE BT esetlegesen még az induló vállalkozási szakaszban volt, emiatt a SACE nagyobb nyereségességet várhatott volna a jövőben. A (77) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az adott időpontban rendelkezésre álló egyetlen üzleti terv 2011-re csak a fedezeti pont ismételt elérését mutatta. Nem mutatott nyereségességhez való visszatérést.

| (168) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a harmadik és a negyedik intézkedés előnyt jelent a SACE BT számára, mivel olyan tőkét biztosított a számára, amelyet az a piacon nem tudott volna megszerezni. Ez a tőke lehetővé tette a vállalat számára a túlélést, annak ellenére, hogy nem voltak olyan előrejelzések, amelyek a jövőbeni nyereségességet mutatták volna, még hosszú távon sem. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a harmadik és a negyedik intézkedés előnyt jelent a SACE BT számára, mivel olyan tőkét biztosított a számára, amelyet az a piacon nem tudott volna megszerezni. Ez a tőke lehetővé tette a vállalat számára a túlélést, annak ellenére, hogy nem voltak olyan előrejelzések, amelyek a jövőbeni nyereségességet mutatták volna, még hosszú távon sem.

V.1.2.   Az államnak és állami forrásoknak való betudhatóság

| (169) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (73)–(78) preambulumbekezdésében a Bizottság a „Stardust Marine” (128) mutatókat alkalmazta az intézkedés államnak való betudhatóságának bizonyítására, figyelembe véve, hogy a SACE 100 %-os állami tulajdonban van. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (lásd különösen a Stardust Marine ítéletet) még ha az állam olyan pozícióban is van, hogy irányíthat egy állami vállalatot és domináns befolyással bír annak tevékenysége felett, az ilyen irányítás adott esetben való fennállását nem lehet automatikusan feltételezni. Következésképpen szükséges megállapítani, hogy az állami hatóságokat a szóban forgó intézkedések elfogadásában bármilyen módon részt vevőnek kell-e tekinteni. |
| --- | --- |

(169)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (73)–(78) preambulumbekezdésében a Bizottság a „Stardust Marine” (128) mutatókat alkalmazta az intézkedés államnak való betudhatóságának bizonyítására, figyelembe véve, hogy a SACE 100 %-os állami tulajdonban van. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (lásd különösen a Stardust Marine ítéletet) még ha az állam olyan pozícióban is van, hogy irányíthat egy állami vállalatot és domináns befolyással bír annak tevékenysége felett, az ilyen irányítás adott esetben való fennállását nem lehet automatikusan feltételezni. Következésképpen szükséges megállapítani, hogy az állami hatóságokat a szóban forgó intézkedések elfogadásában bármilyen módon részt vevőnek kell-e tekinteni.

| (170) | Mindazonáltal a Stardust Marine ítélet szerint:






  „53. | Nem várható el annak részletes vizsgálat alapján történő bizonyítása, hogy a hatóságok ténylegesen ösztönözték az állami vállalatot a szóban forgó támogatási intézkedés meghozatalára. Egyrészt ugyanis – figyelembe véve azt a tényt, hogy az állam és az állami vállalatok közötti kötelékek szorosak – fennáll annak valós kockázata, hogy az állami támogatásokat e vállalatok útján, kevésbé átláthatóan és a Szerződésben foglalt állami támogatási szabályok megsértésével nyújtják. |
| --- | --- | --- |

(170)

Mindazonáltal a Stardust Marine ítélet szerint:

„53.

Nem várható el annak részletes vizsgálat alapján történő bizonyítása, hogy a hatóságok ténylegesen ösztönözték az állami vállalatot a szóban forgó támogatási intézkedés meghozatalára. Egyrészt ugyanis – figyelembe véve azt a tényt, hogy az állam és az állami vállalatok közötti kötelékek szorosak – fennáll annak valós kockázata, hogy az állami támogatásokat e vállalatok útján, kevésbé átláthatóan és a Szerződésben foglalt állami támogatási szabályok megsértésével nyújtják.

| 54. | Másrészt – pontosan az állam és az állami vállalat között fennálló kiváltságos kapcsolatok miatt – a kívülálló számára általában nagyon nehéz lenne valamely konkrét esetben bizonyítani, hogy az ilyen vállalat ténylegesen a hatóságok utasítására hozta meg a támogatási intézkedéseket. |
| --- | --- |

54.

Másrészt – pontosan az állam és az állami vállalat között fennálló kiváltságos kapcsolatok miatt – a kívülálló számára általában nagyon nehéz lenne valamely konkrét esetben bizonyítani, hogy az ilyen vállalat ténylegesen a hatóságok utasítására hozta meg a támogatási intézkedéseket.

| 55. | A fenti indokok alapján az állapítható meg, hogy az állami vállalat által meghozott valamely támogatási intézkedés államnak tulajdoníthatósága az adott eset körülményeiből, valamint az intézkedés hátterét képező összefüggésekből eredő bizonyítékok összességéből vezethető le.” |
| --- | --- |

55.

A fenti indokok alapján az állapítható meg, hogy az állami vállalat által meghozott valamely támogatási intézkedés államnak tulajdoníthatósága az adott eset körülményeiből, valamint az intézkedés hátterét képező összefüggésekből eredő bizonyítékok összességéből vezethető le.”

| (171) | Ezt követően a Bíróság adott állami vállalkozás által meghozott intézkedés államnak való tulajdoníthatósága feltételezéséhez az alábbi mutatókat határozta meg: i. a tény, hogy a kérdéses szervezet nem hozhatta meg a vitatott határozatot a hatóságok követelményeinek figyelembevétele nélkül; ii. a tény, hogy azon alapvető jellegű tényezőkön kívül, amelyek az állami vállalkozást az államhoz kötik, a közvállalkozásoknak, akiknek közvetítésével a támogatást nyújtották, figyelembe kellett venniük egy központi kormányzati szerv, a Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) által kiadott irányelveket; iii. a vállalat illeszkedése a közigazgatás szervezetrendszerébe; iv. a vállalkozás tevékenységének jellege és e tevékenységnek a magán gazdasági szereplőkkel folytatott verseny szokásos feltételei mellett történő gyakorlása a piacon; v. a vállalat közjogi vagy a gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok szerinti jogállása; vi. az állami hatóságok által a vállalat vezetése felett gyakorolt felügyelet erőssége, vagy vii. és minden más olyan bizonyíték, amely az adott esetben az állami hatóságok közreműködésére vagy a közreműködés hiányának valószínűtlenségére utal valamely intézkedés elfogadása kapcsán, tekintettel annak terjedelmére, tartalmára és a vele járó feltételekre. |
| --- | --- |

(171)

Ezt követően a Bíróság adott állami vállalkozás által meghozott intézkedés államnak való tulajdoníthatósága feltételezéséhez az alábbi mutatókat határozta meg: i. a tény, hogy a kérdéses szervezet nem hozhatta meg a vitatott határozatot a hatóságok követelményeinek figyelembevétele nélkül; ii. a tény, hogy azon alapvető jellegű tényezőkön kívül, amelyek az állami vállalkozást az államhoz kötik, a közvállalkozásoknak, akiknek közvetítésével a támogatást nyújtották, figyelembe kellett venniük egy központi kormányzati szerv, a Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) által kiadott irányelveket; iii. a vállalat illeszkedése a közigazgatás szervezetrendszerébe; iv. a vállalkozás tevékenységének jellege és e tevékenységnek a magán gazdasági szereplőkkel folytatott verseny szokásos feltételei mellett történő gyakorlása a piacon; v. a vállalat közjogi vagy a gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok szerinti jogállása; vi. az állami hatóságok által a vállalat vezetése felett gyakorolt felügyelet erőssége, vagy vii. és minden más olyan bizonyíték, amely az adott esetben az állami hatóságok közreműködésére vagy a közreműködés hiányának valószínűtlenségére utal valamely intézkedés elfogadása kapcsán, tekintettel annak terjedelmére, tartalmára és a vele járó feltételekre.

| (172) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (79) preambulumbekezdésében megállapította továbbá, hogy igen valószínűtlen, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedéseket az állam mindennemű részvétele nélkül hajtották végre. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozat (79) preambulumbekezdésében megállapította továbbá, hogy igen valószínűtlen, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedéseket az állam mindennemű részvétele nélkül hajtották végre.

| (173) | Az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul Olaszország és a SACE megerősítette, hogy a négy intézkedés egyike sem tudható be az államnak, és a döntéseket a SACE hozta meg, az államtól teljesen függetlenül eljárva. Olaszország további tényeket és igazolásokat bocsátott rendelkezésre, amellett érvelve, hogy az intézkedések nem tudhatók be az államnak. |
| --- | --- |

(173)

Az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul Olaszország és a SACE megerősítette, hogy a négy intézkedés egyike sem tudható be az államnak, és a döntéseket a SACE hozta meg, az államtól teljesen függetlenül eljárva. Olaszország további tényeket és igazolásokat bocsátott rendelkezésre, amellett érvelve, hogy az intézkedések nem tudhatók be az államnak.

| (174) | Az Olaszország által hivatkozott ítélkezési gyakorlat értékelése kapcsán meg kell említeni, hogy az Olympic Airways ügyben a bizottsági határozat megemlítette ugyan a „Stardust Marine” kritériumokat, de nem igazán alkalmazta azokat. A Bíróság megállapította, hogy a Bizottság pusztán feltételezte, hogy az intézkedés a görög államnak volt betudható, anélkül, hogy a feltételezését alátámasztó bármely okot említett volna (129). A Bíróság ezért a Bizottság érvelését elégtelennek találta az adott ügyben az államnak való betudhatóság megállapításához, azonban nem állapította meg, hogy az intézkedés önmagában nem betudható. |
| --- | --- |

(174)

Az Olaszország által hivatkozott ítélkezési gyakorlat értékelése kapcsán meg kell említeni, hogy az Olympic Airways ügyben a bizottsági határozat megemlítette ugyan a „Stardust Marine” kritériumokat, de nem igazán alkalmazta azokat. A Bíróság megállapította, hogy a Bizottság pusztán feltételezte, hogy az intézkedés a görög államnak volt betudható, anélkül, hogy a feltételezését alátámasztó bármely okot említett volna (129). A Bíróság ezért a Bizottság érvelését elégtelennek találta az adott ügyben az államnak való betudhatóság megállapításához, azonban nem állapította meg, hogy az intézkedés önmagában nem betudható.

| (175) | Az olasz hatóságok által hivatkozott SIC-RTP ítélet (130) tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy ebben az ítéletben az Elsőfokú Bíróság megerősítette a Bizottság azon értékelését, hogy a korábban állami tulajdonban lévő Portugal Telecom bizonyos kifogásolt döntései (a hálózati díjnak az állami műsorszolgáltató RTP általi késedelmes fizetésének elfogadása) nem az államnak tudhatók be. Azonban az Elsőfokú Bíróság ítélete az adott eset speciális körülményein alapult. Különös tekintettel arra, hogy a SIC-RTP ügyben az Elsőfokú Bíróság megjegyezte – többek között –, hogy a felperes nem vitatta a Bizottság azon álláspontját, mely szerint a fizetési kedvezmények fő oka az RTP és a Portugal Telecom között a díj mértékével kapcsolatban fennálló nézetkülönbség volt (131). Az Elsőfokú Bíróság továbbá megállapította, hogy a Bizottság úgy találta – anélkül, hogy azt a felperes kifogásolta volna, hogy a Portugal Telecom magatartása a vállalat privatizálását követően nem változott (132). Ezért egyértelmű, hogy az Elsőfokú Bíróság értékelése egy adott helyzetre vonatkozott, amely igen eltért az e határozat tárgyát képező helyzettől. |
| --- | --- |

(175)

Az olasz hatóságok által hivatkozott SIC-RTP ítélet (130) tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy ebben az ítéletben az Elsőfokú Bíróság megerősítette a Bizottság azon értékelését, hogy a korábban állami tulajdonban lévő Portugal Telecom bizonyos kifogásolt döntései (a hálózati díjnak az állami műsorszolgáltató RTP általi késedelmes fizetésének elfogadása) nem az államnak tudhatók be. Azonban az Elsőfokú Bíróság ítélete az adott eset speciális körülményein alapult. Különös tekintettel arra, hogy a SIC-RTP ügyben az Elsőfokú Bíróság megjegyezte – többek között –, hogy a felperes nem vitatta a Bizottság azon álláspontját, mely szerint a fizetési kedvezmények fő oka az RTP és a Portugal Telecom között a díj mértékével kapcsolatban fennálló nézetkülönbség volt (131). Az Elsőfokú Bíróság továbbá megállapította, hogy a Bizottság úgy találta – anélkül, hogy azt a felperes kifogásolta volna, hogy a Portugal Telecom magatartása a vállalat privatizálását követően nem változott (132). Ezért egyértelmű, hogy az Elsőfokú Bíróság értékelése egy adott helyzetre vonatkozott, amely igen eltért az e határozat tárgyát képező helyzettől.

| (176) | A Bizottság az Olaszország és a SACE által benyújtott kiegészítő dokumentumokban további bizonyítékot talált az intézkedések államnak való betudhatóságára. Az eljárás megindításáról szóló határozathoz hasonlóan e határozatban is a „Stardust Marine” mutatók alkalmazásával kerül bizonyításra a második, harmadik és negyedik intézkedés államnak való betudhatósága. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság az Olaszország és a SACE által benyújtott kiegészítő dokumentumokban további bizonyítékot talált az intézkedések államnak való betudhatóságára. Az eljárás megindításáról szóló határozathoz hasonlóan e határozatban is a „Stardust Marine” mutatók alkalmazásával kerül bizonyításra a második, harmadik és negyedik intézkedés államnak való betudhatósága.

| (177) | Bár a SACE nem képezi részét a közigazgatásnak és nem gyakorol hatósági jogkört, a Bizottság úgy véli, hogy az alábbi általános mutatók bizonyítják a SACE által biztosított intézkedések államnak való betudhatóságát (133):






  a) | A SACE igazgatótanácsának („Consiglio di Amministrazione”) minden tagját az olasz állam javaslatára nevezik ki, a 269/2003 sz. törvényerejű rendelet (134) 6. cikkének (2) bekezdése szerint. |
| --- | --- | --- |

(177)

Bár a SACE nem képezi részét a közigazgatásnak és nem gyakorol hatósági jogkört, a Bizottság úgy véli, hogy az alábbi általános mutatók bizonyítják a SACE által biztosított intézkedések államnak való betudhatóságát (133):

a)

A SACE igazgatótanácsának („Consiglio di Amministrazione”) minden tagját az olasz állam javaslatára nevezik ki, a 269/2003 sz. törvényerejű rendelet (134) 6. cikkének (2) bekezdése szerint.

| b) | A SACE a tevékenységeit nem „a gazdaság magánszereplőivel folytatott verseny szokásos feltételei mellett gyakorolja a piacon”:






  i. | A SACE küldetése 2004-ben az volt (és a mai napig is az), hogy fenntartsa és előmozdítsa az olasz gazdaság versenyképességét, és alapvetően nem piacképes kockázatokat fedez az exporthitelről szóló közlemény értelmében (azaz olyan területen működött, amely nem minősül a piaci verseny szokásos feltételei alá tartozónak). |
| --- | --- | --- |

b)

A SACE a tevékenységeit nem „a gazdaság magánszereplőivel folytatott verseny szokásos feltételei mellett gyakorolja a piacon”:

i.

A SACE küldetése 2004-ben az volt (és a mai napig is az), hogy fenntartsa és előmozdítsa az olasz gazdaság versenyképességét, és alapvetően nem piacképes kockázatokat fedez az exporthitelről szóló közlemény értelmében (azaz olyan területen működött, amely nem minősül a piaci verseny szokásos feltételei alá tartozónak).

| ii. | A SACE tevékenységét mindig segítette állami kezességvállalás, szemben azzal, ami a magán piaci szereplőkkel versenyben működő állami vállalkozások számára engedélyezett az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében. |
| --- | --- |

ii.

A SACE tevékenységét mindig segítette állami kezességvállalás, szemben azzal, ami a magán piaci szereplőkkel versenyben működő állami vállalkozások számára engedélyezett az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében.

| iii. | A SACE pénzügyi kimutatásait az Állami Számvevőszék ellenőrzi, és a Gazdasági és Pénzügyi Minisztériumnak éves jelentést kell benyújtania az olasz parlamentnek a SACE tevékenységéről. |
| --- | --- |

iii.

A SACE pénzügyi kimutatásait az Állami Számvevőszék ellenőrzi, és a Gazdasági és Pénzügyi Minisztériumnak éves jelentést kell benyújtania az olasz parlamentnek a SACE tevékenységéről.

| iv. | Az állam által a SACE erőforrásai felosztására gyakorolt befolyás tekintetében a CIPE szervezetnek minden évben legkésőbb június 30-ig meg kell tárgyalnia a pénzügyi előrejelzéseket, valamint az egyes kockázatokhoz kapcsolódó pénzügyi igényeket, és meg kell határoznia a SACE által vállalandó nem piacképes kockázatok általános határértékét, külön a 24 hónapon belüli és az azt meghaladó garanciák esetében (135). |
| --- | --- |

iv.

Az állam által a SACE erőforrásai felosztására gyakorolt befolyás tekintetében a CIPE szervezetnek minden évben legkésőbb június 30-ig meg kell tárgyalnia a pénzügyi előrejelzéseket, valamint az egyes kockázatokhoz kapcsolódó pénzügyi igényeket, és meg kell határoznia a SACE által vállalandó nem piacképes kockázatok általános határértékét, külön a 24 hónapon belüli és az azt meghaladó garanciák esetében (135).

| c) | A SACE BT alapszabálya előírja, hogy a magánbiztosító társaságokra általában alkalmazandó jogszabályokon túl, a SACE BT egy olyan törvényi rendelkezés (136) hatálya alá is esik, amely kimondja, hogy új jogi személy piacképes kockázatok fedezése céljából történő létrehozása esetén az ilyen vállalat tőkéje legalább 30 %-ának a SACE tulajdonában kell lennie. Ennélfogva úgy tűnik, hogy a SACE BT létrehozását követően is az annak nyújtott folyamatos támogatást (második, harmadik és negyedik intézkedés) az olasz állam befolyásolta, amennyiben a fent említett jogszabályi rendelkezés kizárta, hogy az ilyen kockázatokat leépítsék és/vagy egészében eladják valamely piaci résztvevőnek (137). |
| --- | --- |

c)

A SACE BT alapszabálya előírja, hogy a magánbiztosító társaságokra általában alkalmazandó jogszabályokon túl, a SACE BT egy olyan törvényi rendelkezés (136) hatálya alá is esik, amely kimondja, hogy új jogi személy piacképes kockázatok fedezése céljából történő létrehozása esetén az ilyen vállalat tőkéje legalább 30 %-ának a SACE tulajdonában kell lennie. Ennélfogva úgy tűnik, hogy a SACE BT létrehozását követően is az annak nyújtott folyamatos támogatást (második, harmadik és negyedik intézkedés) az olasz állam befolyásolta, amennyiben a fent említett jogszabályi rendelkezés kizárta, hogy az ilyen kockázatokat leépítsék és/vagy egészében eladják valamely piaci résztvevőnek (137).

| (178) | A (177) preambulumbekezdésben felsorolt általános mutatókon túl egyéb, a második, harmadik és negyedik intézkedés biztosításának feltételeire specifikus mutatók is azonosíthatók:






  a) | A SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) négy tagja („Consiglieri”) közül kettő a második, harmadik és negyedik intézkedés idején vezető pozícióban volt az olasz közigazgatásban (138), azaz a korábbi Külkereskedelmi Minisztériumnál (jelenleg Gazdaságfejlesztési Minisztérium) és a Külügyminisztériumnál. Ebből a pozícióból a SACE igazgatótanácsának tagja, aki vezető pozícióban volt a Külügyminisztériumnál (teljhatalmú miniszter, a többoldalú gazdasági és pénzügyi együttműködésért felelős főigazgató, Olaszország Külügyminisztériuma) a SACE igazgatótanácsának 2009. áprilisi 1-jei ülésén kijelentette, hogy a biztosítási kapacitás csökkenése nem történhet meg, „sem a nem piacképes, sem a piacképes kockázatok terén” (139). Továbbá a SACE igazgatótanácsának azon tagja, aki vezető pozícióban volt a Külkereskedelmi Minisztériumnál (a jelenlegi Gazdaságfejlesztési Minisztériumnál – a Külkereskedelmi Minisztérium globalizációs politikáért felelős főosztályának igazgatója), a SACE igazgatótanácsának ugyanezen 2009. április 1-jei ülésén kijelentette, hogy „az [olaszországi vállalkozások] rendszere számára a SACE által végzett üzleti tevékenység keretében biztosított támogatás nem mindig egyértelmű kívülről tekintve, ami egybeesik a SACE BT – akár még feltőkésítés alkalmazásával történő – támogatásának fontosságával is” (140). |
| --- | --- | --- |

(178)

A (177) preambulumbekezdésben felsorolt általános mutatókon túl egyéb, a második, harmadik és negyedik intézkedés biztosításának feltételeire specifikus mutatók is azonosíthatók:

a)

A SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) négy tagja („Consiglieri”) közül kettő a második, harmadik és negyedik intézkedés idején vezető pozícióban volt az olasz közigazgatásban (138), azaz a korábbi Külkereskedelmi Minisztériumnál (jelenleg Gazdaságfejlesztési Minisztérium) és a Külügyminisztériumnál. Ebből a pozícióból a SACE igazgatótanácsának tagja, aki vezető pozícióban volt a Külügyminisztériumnál (teljhatalmú miniszter, a többoldalú gazdasági és pénzügyi együttműködésért felelős főigazgató, Olaszország Külügyminisztériuma) a SACE igazgatótanácsának 2009. áprilisi 1-jei ülésén kijelentette, hogy a biztosítási kapacitás csökkenése nem történhet meg, „sem a nem piacképes, sem a piacképes kockázatok terén” (139). Továbbá a SACE igazgatótanácsának azon tagja, aki vezető pozícióban volt a Külkereskedelmi Minisztériumnál (a jelenlegi Gazdaságfejlesztési Minisztériumnál – a Külkereskedelmi Minisztérium globalizációs politikáért felelős főosztályának igazgatója), a SACE igazgatótanácsának ugyanezen 2009. április 1-jei ülésén kijelentette, hogy „az [olaszországi vállalkozások] rendszere számára a SACE által végzett üzleti tevékenység keretében biztosított támogatás nem mindig egyértelmű kívülről tekintve, ami egybeesik a SACE BT – akár még feltőkésítés alkalmazásával történő – támogatásának fontosságával is” (140).

| b) | Az anyavállalat, a SACE és a csoport egyéb vállalatai, így köztük a SACE BT szerepét is fontosként ismerték el az olasz gazdaság helyreállításában. 2009. április 1-jei ülésén a SACE igazgatótanácsa elismerte a SACE BT támogatásának fontosságát, amellyel a SACE csoport teljesíti az olaszországi vállalatok fenntartására vonatkozó intézményi feladatát (141). Ezt az állásfoglalást megismételték a SACE csoport konszolidált eredménykimutatásának közzétételéről szóló (142), 2009. április 1-jei sajtóközleményben, amelyben megállapításra került, hogy: „Az igazgatótanács hangsúlyozta a SACE csoport az olasz gazdaság támogatásában betöltött szerepét. Ez a szerep különös stratégiai fontossággal bír a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzetben, amely nem csupán egy jellegzetes ciklikus gazdasági visszaesés. Az igazgatótanács biztos benne, hogy a SACE pénzügyi intézkedései és szakértelme jelentős mértékben hozzájárulhat az olasz gazdaság helyreállításához”. Az ilyen kijelentések megerősítik azt a fenti következtetést, hogy a SACE tevékenységeinek jellege nem pusztán nyereségorientált, és azok nem a piaci verseny szokásos feltételei mellett zajlanak (143). Ily módon a SACE különbözik a többi állami tulajdonban lévő vállalattól, amelyek csak kereskedelmi célkitűzésekkel rendelkeznek, mint például pusztán a tőke megtérülésének biztosítása és a keletkezett nyereség felosztása osztalék formájában. Ez megerősíti azt a feltételezést, hogy a SACE vállalatot az állam az ország gazdasági fejlődése támogatására irányuló fő küldetése végrehajtásának eszközeként használta. Hasonlóképpen a SACE igazgatótanácsa 2009. május 26-án (amikor az igazgatótanács kinyilatkoztatta azon szándékát, hogy a SACE BT vállalatot a második, harmadik és negyedik intézkedéssel támogatja) tartott ülésének jegyzőkönyvéből úgy tűnik, hogy ezt a támogatást a SACE BT által az olaszországi vállalkozások fejlesztéséhez való hozzájárulásban betöltött szerep is motiválta (144). Úgy tűnik továbbá, hogy a pénzügyi válság alatt a SACE BT támogatására tett intézkedések is kapcsolatban lehetnek a csoport által az olasz gazdaság helyreállításának támogatásában betöltött szereppel. |
| --- | --- |

b)

Az anyavállalat, a SACE és a csoport egyéb vállalatai, így köztük a SACE BT szerepét is fontosként ismerték el az olasz gazdaság helyreállításában. 2009. április 1-jei ülésén a SACE igazgatótanácsa elismerte a SACE BT támogatásának fontosságát, amellyel a SACE csoport teljesíti az olaszországi vállalatok fenntartására vonatkozó intézményi feladatát (141). Ezt az állásfoglalást megismételték a SACE csoport konszolidált eredménykimutatásának közzétételéről szóló (142), 2009. április 1-jei sajtóközleményben, amelyben megállapításra került, hogy: „Az igazgatótanács hangsúlyozta a SACE csoport az olasz gazdaság támogatásában betöltött szerepét. Ez a szerep különös stratégiai fontossággal bír a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzetben, amely nem csupán egy jellegzetes ciklikus gazdasági visszaesés. Az igazgatótanács biztos benne, hogy a SACE pénzügyi intézkedései és szakértelme jelentős mértékben hozzájárulhat az olasz gazdaság helyreállításához”. Az ilyen kijelentések megerősítik azt a fenti következtetést, hogy a SACE tevékenységeinek jellege nem pusztán nyereségorientált, és azok nem a piaci verseny szokásos feltételei mellett zajlanak (143). Ily módon a SACE különbözik a többi állami tulajdonban lévő vállalattól, amelyek csak kereskedelmi célkitűzésekkel rendelkeznek, mint például pusztán a tőke megtérülésének biztosítása és a keletkezett nyereség felosztása osztalék formájában. Ez megerősíti azt a feltételezést, hogy a SACE vállalatot az állam az ország gazdasági fejlődése támogatására irányuló fő küldetése végrehajtásának eszközeként használta. Hasonlóképpen a SACE igazgatótanácsa 2009. május 26-án (amikor az igazgatótanács kinyilatkoztatta azon szándékát, hogy a SACE BT vállalatot a második, harmadik és negyedik intézkedéssel támogatja) tartott ülésének jegyzőkönyvéből úgy tűnik, hogy ezt a támogatást a SACE BT által az olaszországi vállalkozások fejlesztéséhez való hozzájárulásban betöltött szerep is motiválta (144). Úgy tűnik továbbá, hogy a pénzügyi válság alatt a SACE BT támogatására tett intézkedések is kapcsolatban lehetnek a csoport által az olasz gazdaság helyreállításának támogatásában betöltött szereppel.

| c) | Kellő bizonyíték áll rendelkezésre annak kijelentéséhez, hogy a SACE BT küldetése meghaladja egy gazdasági magánszereplő céljait. Ez a küldetés a SACE BT igazgatótanácsának („Consiglio di Amministrazione”) a SACE BT 2009-es átdolgozott költségvetéséről folytatott megbeszélésekről szóló, 2009. május 27-i jegyzőkönyvében is elismerésre került, amelyben megállapításra került, hogy 70 millió EUR összegű feltőkésítésre van szükség a fizetőképességi követelmények teljesüléséhez: „[...]” (145), (146). |
| --- | --- |

c)

Kellő bizonyíték áll rendelkezésre annak kijelentéséhez, hogy a SACE BT küldetése meghaladja egy gazdasági magánszereplő céljait. Ez a küldetés a SACE BT igazgatótanácsának („Consiglio di Amministrazione”) a SACE BT 2009-es átdolgozott költségvetéséről folytatott megbeszélésekről szóló, 2009. május 27-i jegyzőkönyvében is elismerésre került, amelyben megállapításra került, hogy 70 millió EUR összegű feltőkésítésre van szükség a fizetőképességi követelmények teljesüléséhez: „[...]” (145), (146).

| (179) | A második intézkedés tekintetében a SACE Kockázatkezelési Osztálya egy 2009. március 19-i feljegyzésben (147) (amelynek célja annak igazolása volt, hogy a SACE viszontbiztosítási szerződésből fakadó becsült nyereségessége összhangban van a vállalt kockázatokkal) kedvező véleményt fogalmazott meg a SACE vezetősége számára a vállalatnak a viszontbiztosítási szerződésben való részvételéről. A 2009. április 1-jei ülésén a SACE igazgatótanácsa jóváhagyta a SACE hozzájárulását a SACE BT nemarányos viszontbiztosítási szerződéséhez a piaci viszontbiztosítók által nem fedezett összegben, és legfeljebb 48 millió EUR potenciális veszteségig, a magán-viszontbiztosítók által elfogadottakkal megegyező feltételek mellett. Ez, a SACE BT javára végrehajtott intézkedés segítené a vállalatnak fenntartani a biztosítási kapacitását, különösen a kis- és középvállalkozások számára (148). |
| --- | --- |

(179)

A második intézkedés tekintetében a SACE Kockázatkezelési Osztálya egy 2009. március 19-i feljegyzésben (147) (amelynek célja annak igazolása volt, hogy a SACE viszontbiztosítási szerződésből fakadó becsült nyereségessége összhangban van a vállalt kockázatokkal) kedvező véleményt fogalmazott meg a SACE vezetősége számára a vállalatnak a viszontbiztosítási szerződésben való részvételéről. A 2009. április 1-jei ülésén a SACE igazgatótanácsa jóváhagyta a SACE hozzájárulását a SACE BT nemarányos viszontbiztosítási szerződéséhez a piaci viszontbiztosítók által nem fedezett összegben, és legfeljebb 48 millió EUR potenciális veszteségig, a magán-viszontbiztosítók által elfogadottakkal megegyező feltételek mellett. Ez, a SACE BT javára végrehajtott intézkedés segítené a vállalatnak fenntartani a biztosítási kapacitását, különösen a kis- és középvállalkozások számára (148).

| (180) | Következésképpen megállapítható, hogy a Bizottság által a (177), (178) és (179) preambulumbekezdésben adott értékelés azt mutatja, hogy a SACE szoros kapcsolatban van az olaszországi közhatóságokkal, és a vállalat olyan, gazdasági ügyekkel kapcsolatos feladatok végrehajtására szolgál, amelyek hagyományosan a közhatóságok feladatkörébe tartoznak. A szóban forgó intézkedések gazdasági és szakpolitikai jelentőségét és az állam és a SACE közötti állandó szoros kapcsolatot figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy elegendő bizonyíték van annak vélelmezésére, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés az államnak tudható be. |
| --- | --- |

(180)

Következésképpen megállapítható, hogy a Bizottság által a (177), (178) és (179) preambulumbekezdésben adott értékelés azt mutatja, hogy a SACE szoros kapcsolatban van az olaszországi közhatóságokkal, és a vállalat olyan, gazdasági ügyekkel kapcsolatos feladatok végrehajtására szolgál, amelyek hagyományosan a közhatóságok feladatkörébe tartoznak. A szóban forgó intézkedések gazdasági és szakpolitikai jelentőségét és az állam és a SACE közötti állandó szoros kapcsolatot figyelembe véve a Bizottság úgy véli, hogy elegendő bizonyíték van annak vélelmezésére, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés az államnak tudható be.

V.1.3.   Szelektivitás

| (181) | A második intézkedés tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország közölte, hogy a SACE vállalatnak lehetősége volt arra, hogy a SACE BT vállalaton kívül egyéb magánbiztosítókkal is viszontbiztosítási és együttbiztosítási szerződéseket kössön a SACE alapszabálya szerint (149). Azonban e rendelkezés ellenére Olaszország nem igazolta, hogy a SACE viszontbiztosítást ajánlott volna fel az összes magánbiztosítónak ugyanezekkel a feltételekkel. Az mindenesetre bizonyított, hogy csak a SACE BT vállalattal kötött viszontbiztosítási szerződést, valamint az, hogy annak a feltételei nem egyeztek meg a piaci feltételekkel. Ennélfogva nem kétséges, hogy ez, a SACE BT vállalatot érintő egyedi intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(181)

A második intézkedés tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország közölte, hogy a SACE vállalatnak lehetősége volt arra, hogy a SACE BT vállalaton kívül egyéb magánbiztosítókkal is viszontbiztosítási és együttbiztosítási szerződéseket kössön a SACE alapszabálya szerint (149). Azonban e rendelkezés ellenére Olaszország nem igazolta, hogy a SACE viszontbiztosítást ajánlott volna fel az összes magánbiztosítónak ugyanezekkel a feltételekkel. Az mindenesetre bizonyított, hogy csak a SACE BT vállalattal kötött viszontbiztosítási szerződést, valamint az, hogy annak a feltételei nem egyeztek meg a piaci feltételekkel. Ennélfogva nem kétséges, hogy ez, a SACE BT vállalatot érintő egyedi intézkedés szelektív.

| (182) | A harmadik intézkedés tekintetében megállapítható, hogy a művelet csak egy vállalatra, a SACE BT-re irányult. Következésképpen az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(182)

A harmadik intézkedés tekintetében megállapítható, hogy a művelet csak egy vállalatra, a SACE BT-re irányult. Következésképpen az intézkedés szelektív.

| (183) | A negyedik intézkedés tekintetében megállapítható, hogy a művelet csak egy vállalatra, a SACE BT-re irányult. Következésképpen az intézkedés szelektív. |
| --- | --- |

(183)

A negyedik intézkedés tekintetében megállapítható, hogy a művelet csak egy vállalatra, a SACE BT-re irányult. Következésképpen az intézkedés szelektív.

V.1.4.   A verseny torzítása

| (184) | A második intézkedés lehetővé tette a SACE BT számára, hogy több biztosítást jegyezzen, mint amennyit a SACE viszontbiztosítása nélkül képes lett volna, vagy saját maga kevesebb kockázatot viseljen. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a második intézkedés torzította a versenyt (150). |
| --- | --- |

(184)

A második intézkedés lehetővé tette a SACE BT számára, hogy több biztosítást jegyezzen, mint amennyit a SACE viszontbiztosítása nélkül képes lett volna, vagy saját maga kevesebb kockázatot viseljen. A Bizottság ezért megállapítja, hogy a második intézkedés torzította a versenyt (150).

| (185) | A harmadik és negyedik intézkedés tekintetében az exporthitelről szóló közlemény 3.2. pontja megállapítja, hogy az állam által bizonyos vállalatok számára nyújtott tőke, amely állami támogatásnak számít, ha az állam nem piacgazdasági magánbefektetőként jár el, torzítja a versenyt (151). A Bizottságnak komoly aggályai vannak a tekintetben, hogy a SACE BT normál körülmények között, a SACE által tett intézkedések nélkül folytatni tudta volna a tevékenységét. Valószínű, hogy e tőke nélkül a SACE BT nem tudta volna teljesíteni a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeket és fizetésképtelen lett volna. Az állami tőkeinjekció nélkül a SACE BT legalábbis sokkal kevesebb új biztosítást jegyzett volna. Jelentősen csökkentenie kellett volna piaci jelenlétét. Azonban – ahogyan a 6. táblázat is mutatja – jelentősen kiterjesztette a piaci jelenlétét. Ennélfogva a harmadik és negyedik intézkedés is torzította a versenyt. |
| --- | --- |

(185)

A harmadik és negyedik intézkedés tekintetében az exporthitelről szóló közlemény 3.2. pontja megállapítja, hogy az állam által bizonyos vállalatok számára nyújtott tőke, amely állami támogatásnak számít, ha az állam nem piacgazdasági magánbefektetőként jár el, torzítja a versenyt (151). A Bizottságnak komoly aggályai vannak a tekintetben, hogy a SACE BT normál körülmények között, a SACE által tett intézkedések nélkül folytatni tudta volna a tevékenységét. Valószínű, hogy e tőke nélkül a SACE BT nem tudta volna teljesíteni a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeket és fizetésképtelen lett volna. Az állami tőkeinjekció nélkül a SACE BT legalábbis sokkal kevesebb új biztosítást jegyzett volna. Jelentősen csökkentenie kellett volna piaci jelenlétét. Azonban – ahogyan a 6. táblázat is mutatja – jelentősen kiterjesztette a piaci jelenlétét. Ennélfogva a harmadik és negyedik intézkedés is torzította a versenyt.

V.1.5.   A kereskedelemre gyakorolt hatás

| (186) | Az exporthitel-biztosítási piac és az egyéb biztosítási szolgáltatások, amelyek terén a SACE BT tevékenykedik, nyitottak a tagállamok közötti kereskedelem számára, és számos, különböző tagállamokból származó piaci szereplő tevékenykedik az Unióban. Olaszországban a SACE BT külföldi vállalatok leányvállalataival áll versenyben (lásd a 6. táblázatot).

  6. táblázat


  A SACE BT pozíciója az olasz hitelbiztosítási és kezességi biztosítási piacon (%) | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Gruppo Allianz | 27,3 | 27,1 | 25,5 | 23,3 | 20,8 |
| 2. | Coface Assicurazioni | 14,2 | 13,7 | 13,5 | 13,7 | 15,9 |
| 3. | Atradius | 13,4 | 12,6 | 11,0 | 8,8 | 7,7 |
| 4. | Gruppo Fondiaria-SAI | 8,5 | 8,8 | 9,1 | 9,3 | 9,7 |
| 5. | Gruppo Generali (152) | 10,3 | 8,6 | 8,4 | 9,0 | 8,8 |
| 6. | Gruppo SACE BT | 4,7 | 6,4 | 8,2 | 9,0 | 8,6 |
| 7. | Gruppo Unipol (UGF) | 4,4 | 4,4 | 4,4 | 4,3 | 4,3 |
| 8. | Gruppo Reale Mutua | 4,4 | 4,3 | 4,3 | 3,9 | 4,3 |
| 9. | Gruppo Zurich Italia (152) | 3,1 | 2,7 | 3,1 | 2,9 | 2,7 |
| 10. | Egyéb | 9,6 | 11,3 | 12,5 | 15,7 | 17,2 |

(186)

Az exporthitel-biztosítási piac és az egyéb biztosítási szolgáltatások, amelyek terén a SACE BT tevékenykedik, nyitottak a tagállamok közötti kereskedelem számára, és számos, különböző tagállamokból származó piaci szereplő tevékenykedik az Unióban. Olaszországban a SACE BT külföldi vállalatok leányvállalataival áll versenyben (lásd a 6. táblázatot).

6. táblázat

A SACE BT pozíciója az olasz hitelbiztosítási és kezességi biztosítási piacon (%)

2006

2007

2008

2009

2010

1.

Gruppo Allianz

27,3

27,1

25,5

23,3

20,8

2.

Coface Assicurazioni

14,2

13,7

13,5

13,7

15,9

3.

Atradius

13,4

12,6

11,0

8,8

7,7

4.

Gruppo Fondiaria-SAI

8,5

8,8

9,1

9,3

9,7

5.

Gruppo Generali (152)

10,3

8,6

8,4

9,0

8,8

6.

Gruppo SACE BT

4,7

6,4

8,2

9,0

8,6

7.

Gruppo Unipol (UGF)

4,4

4,4

4,4

4,3

4,3

8.

Gruppo Reale Mutua

4,4

4,3

4,3

3,9

4,3

9.

Gruppo Zurich Italia (152)

3,1

2,7

3,1

2,9

2,7

10.

Egyéb

9,6

11,3

12,5

15,7

17,2

| (187) | Következésképpen, és az exporthitelről szóló közlemény 3.2. pontjával összhangban a vállalat számára biztosított bármely előny hatással van a kereskedelemre. |
| --- | --- |

(187)

Következésképpen, és az exporthitelről szóló közlemény 3.2. pontjával összhangban a vállalat számára biztosított bármely előny hatással van a kereskedelemre.

V.1.6.   Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK bizottsági rendelet
   (153)
  alkalmazása („de minimis támogatásról szóló rendelet”)

| (188) | Az 1998/2006/EK rendelet meghatároz egy küszöböt, amely alatt a támogatási intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak, és ezért nem tartoznak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás hatálya alá. A SACE BT számára adott támogatás összegeit figyelembe véve, a de minimis rendeletben előírt 200 000 EUR értékű küszöböt csak a második intézkedés esetében nem lépik át. A (128) preambulumbekezdésben bemutatásra került, hogy a Bizottság számításai szerint a második intézkedés esetében a támogatás összege 156 000 EUR. |
| --- | --- |

(188)

Az 1998/2006/EK rendelet meghatároz egy küszöböt, amely alatt a támogatási intézkedéseket úgy kell tekinteni, hogy azok nem felelnek meg a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt kritériumoknak, és ezért nem tartoznak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési eljárás hatálya alá. A SACE BT számára adott támogatás összegeit figyelembe véve, a de minimis rendeletben előírt 200 000 EUR értékű küszöböt csak a második intézkedés esetében nem lépik át. A (128) preambulumbekezdésben bemutatásra került, hogy a Bizottság számításai szerint a második intézkedés esetében a támogatás összege 156 000 EUR.

| (189) | Azonban Olaszország nem hivatkozott az 1998/2006/EK rendeletre és nem bizonyította, hogy a második intézkedés végrehajtásának időpontjában a SACE BT teljesítette az említett rendeletben foglalt feltételeket. |
| --- | --- |

(189)

Azonban Olaszország nem hivatkozott az 1998/2006/EK rendeletre és nem bizonyította, hogy a második intézkedés végrehajtásának időpontjában a SACE BT teljesítette az említett rendeletben foglalt feltételeket.

| (190) | Továbbá az 1998/2006/EK rendelet nem alkalmazandó a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra. E tekintetben Olaszország a SACE BT vállalatot nem tekintette a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (154) szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Olaszország azonban nem bocsátott rendelkezésre elegendő bizonyítékot ennek az álláspontnak az alátámasztására. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban előírtak szerint a veszteségek növekvő szintje, a fölös kapacitás, és a nettó eszközérték gyengülése, vagy eltűnése jelzi általában, hogy a vállalkozás nehéz helyzetben van. A SACE BT jelentős veszteséget könyvelt el 2008-ban (körülbelül 29,5 millió EUR) és 2009-ben (körülbelül 34 millió EUR) egyaránt, ami kiváltotta a részvényese beavatkozását, amelyre jelentős feltőkésítéssel került sor. Továbbá, az Olaszország által benyújtottak szerint az eszközök már 2009 első félévének végén nem voltak elegendőek a tartalékok fedezésére, azaz 23 millió EUR összegre volt szükség 2009 júniusának végén és 68 millió EUR összegre 2009 végén (155). |
| --- | --- |

(190)

Továbbá az 1998/2006/EK rendelet nem alkalmazandó a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokra. E tekintetben Olaszország a SACE BT vállalatot nem tekintette a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás (154) szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. Olaszország azonban nem bocsátott rendelkezésre elegendő bizonyítékot ennek az álláspontnak az alátámasztására. A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban előírtak szerint a veszteségek növekvő szintje, a fölös kapacitás, és a nettó eszközérték gyengülése, vagy eltűnése jelzi általában, hogy a vállalkozás nehéz helyzetben van. A SACE BT jelentős veszteséget könyvelt el 2008-ban (körülbelül 29,5 millió EUR) és 2009-ben (körülbelül 34 millió EUR) egyaránt, ami kiváltotta a részvényese beavatkozását, amelyre jelentős feltőkésítéssel került sor. Továbbá, az Olaszország által benyújtottak szerint az eszközök már 2009 első félévének végén nem voltak elegendőek a tartalékok fedezésére, azaz 23 millió EUR összegre volt szükség 2009 júniusának végén és 68 millió EUR összegre 2009 végén (155).

| (191) | Másodsorban, még ha a SACE BT jogosult is lenne a csekély összegű támogatásra, az ilyen támogatás nyújtását megelőzően Olaszországnak meg kellett volna szereznie a SACE BT nyilatkozatát az előző két pénzügyi év és az aktuális pénzügyi év során kapott egyéb csekély összegű támogatásokról (156). Továbbá, ha Olaszország csekély összegű támogatást kívánt volna adni a SACE BT számára, írásban értesítenie kellett volna a SACE BT vállalatot a támogatás várható összegéről (bruttó támogatási egyenértékben kifejezve) és annak csekély összegű (de minimis) jellegéről. Olaszország nem bocsátott a Bizottság rendelkezésére ilyen dokumentumokat. |
| --- | --- |

(191)

Másodsorban, még ha a SACE BT jogosult is lenne a csekély összegű támogatásra, az ilyen támogatás nyújtását megelőzően Olaszországnak meg kellett volna szereznie a SACE BT nyilatkozatát az előző két pénzügyi év és az aktuális pénzügyi év során kapott egyéb csekély összegű támogatásokról (156). Továbbá, ha Olaszország csekély összegű támogatást kívánt volna adni a SACE BT számára, írásban értesítenie kellett volna a SACE BT vállalatot a támogatás várható összegéről (bruttó támogatási egyenértékben kifejezve) és annak csekély összegű (de minimis) jellegéről. Olaszország nem bocsátott a Bizottság rendelkezésére ilyen dokumentumokat.

| (192) | Az előzőeket figyelembe véve a Bizottság nem tudja a második intézkedést csekély összegű (de minimis) támogatásnak tekinteni. |
| --- | --- |

(192)

Az előzőeket figyelembe véve a Bizottság nem tudja a második intézkedést csekély összegű (de minimis) támogatásnak tekinteni.

V.1.7.   Állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (193) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság megállapítja, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(193)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság megállapítja, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés állami támogatást képez.

V.2.   ÚJ TÁMOGATÁSSÁ VAGY MEGLÉVŐ TÁMOGATÁSSÁ VALÓ MINŐSÍTÉS

| (194) | A Bizottság úgy véli, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés nem tekinthető az exporthitelről szóló közlemény Olaszország általi elfogadását megelőzően nyújtottnak, ennélfogva ezeket új támogatásnak kell minősíteni. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság úgy véli, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés nem tekinthető az exporthitelről szóló közlemény Olaszország általi elfogadását megelőzően nyújtottnak, ennélfogva ezeket új támogatásnak kell minősíteni.

| (195) | Pontosabban, Olaszország az exporthitelről szóló 1997-es közlemény ajánlásait legkésőbb 2001. szeptember 14-én fogadta el, amikor elfogadta az exporthitelről szóló közlemény 2001-es verzióját (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (5) preambulumbekezdését). Mivel a második, harmadik és negyedik intézkedés végrehajtására e dátumot követően került sor, ezek az intézkedések új támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(195)

Pontosabban, Olaszország az exporthitelről szóló 1997-es közlemény ajánlásait legkésőbb 2001. szeptember 14-én fogadta el, amikor elfogadta az exporthitelről szóló közlemény 2001-es verzióját (lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (5) preambulumbekezdését). Mivel a második, harmadik és negyedik intézkedés végrehajtására e dátumot követően került sor, ezek az intézkedések új támogatásnak minősülnek.

| (196) | Ennélfogva ezek jogellenes támogatásnak minősülnek, mivel Olaszország nem jelentette be ezeket a Bizottságnak a 2009-es végrehajtásukat megelőzően. |
| --- | --- |

(196)

Ennélfogva ezek jogellenes támogatásnak minősülnek, mivel Olaszország nem jelentette be ezeket a Bizottságnak a 2009-es végrehajtásukat megelőzően.

V.3.   AZ ESETLEGES TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL

| (197) | Mivel a fenti szakaszban megállapításra került, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást képez, értékelni kell e támogatások összeegyeztethetőségét a belső piaccal. |
| --- | --- |

(197)

Mivel a fenti szakaszban megállapításra került, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást képez, értékelni kell e támogatások összeegyeztethetőségét a belső piaccal.

V.3.1.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

| (198) | Mivel Olaszország és a SACE úgy vélték, hogy az intézkedések nem képeznek támogatást, nem bocsátottak rendelkezésre érvelést és bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hogyan felelnének meg az összeegyeztethetőségi feltételeknek. A (81) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a SACE a feltőkésítési közleményre és a szerkezetátalakítási közleményre (157) hivatkozott a harmadik és negyedik intézkedés összeférhetősége bizonyításának lehetséges alapjaként. Azonban sem Olaszország, sem a SACE nem igazolta azon állítását, hogy az ezekben a közleményekben foglalt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(198)

Mivel Olaszország és a SACE úgy vélték, hogy az intézkedések nem képeznek támogatást, nem bocsátottak rendelkezésre érvelést és bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hogyan felelnének meg az összeegyeztethetőségi feltételeknek. A (81) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a SACE a feltőkésítési közleményre és a szerkezetátalakítási közleményre (157) hivatkozott a harmadik és negyedik intézkedés összeférhetősége bizonyításának lehetséges alapjaként. Azonban sem Olaszország, sem a SACE nem igazolta azon állítását, hogy az ezekben a közleményekben foglalt feltételek teljesülnek.

| (199) | A Bizottság emlékeztet, hogy az exporthitelről szóló közlemény 3.2. és 4.1. pontja értelmében a Szerződés 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, a 107. cikk (1) bekezdésében megállapított tilalomra vonatkozó mentesség nem alkalmazandó a piacképes kockázatokra („[...] állami támogatástípusok, amelyeket államilag támogatott exporthitel-biztosítók vesznek igénybe a [...] piacképes kockázatokra, torzíthatják a versenyt, és ezért nem jogosultak a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó szabályain alapuló mentességre”). Ennélfogva általában nem található alap a piacképes kockázatok területén működő hitelbiztosítók támogatása összeegyeztethetőségének igazolására. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság emlékeztet, hogy az exporthitelről szóló közlemény 3.2. és 4.1. pontja értelmében a Szerződés 107. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, a 107. cikk (1) bekezdésében megállapított tilalomra vonatkozó mentesség nem alkalmazandó a piacképes kockázatokra („[...] állami támogatástípusok, amelyeket államilag támogatott exporthitel-biztosítók vesznek igénybe a [...] piacképes kockázatokra, torzíthatják a versenyt, és ezért nem jogosultak a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó szabályain alapuló mentességre”). Ennélfogva általában nem található alap a piacképes kockázatok területén működő hitelbiztosítók támogatása összeegyeztethetőségének igazolására.

| (200) | Ennek ellenére a Bizottság bebizonyítja, hogy a három támogatási intézkedés semmilyen esetben sem felel meg a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése értelmében vett összeegyeztethetőség megállapításához szükséges feltételeknek. |
| --- | --- |

(200)

Ennek ellenére a Bizottság bebizonyítja, hogy a három támogatási intézkedés semmilyen esetben sem felel meg a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése értelmében vett összeegyeztethetőség megállapításához szükséges feltételeknek.

V.3.2.   Összeegyeztethetőség nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás)
   (158)
  értelmében

| (201) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint a megmentési célú támogatás rövid távú, elvileg legfeljebb hat hónapos időtartamra nyújtott támogatás, hogy a kedvezményezett időt nyerjen egy részletes szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv elkészítéséhez. A megmentési célú támogatás jellegénél fogva átmeneti és visszafordítható. A megmentési célú támogatás általában hitelgaranciát vagy kölcsönt biztosít a nehéz helyzetben lévő cég számára, amíg a jövőjét fel nem mérik. |
| --- | --- |

(201)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint a megmentési célú támogatás rövid távú, elvileg legfeljebb hat hónapos időtartamra nyújtott támogatás, hogy a kedvezményezett időt nyerjen egy részletes szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv elkészítéséhez. A megmentési célú támogatás jellegénél fogva átmeneti és visszafordítható. A megmentési célú támogatás általában hitelgaranciát vagy kölcsönt biztosít a nehéz helyzetben lévő cég számára, amíg a jövőjét fel nem mérik.

| (202) | A második intézkedés megmentési célú támogatásként való összeegyeztethetőségének esetleges megállapítása tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a második intézkedés nem mutatja a likviditástámogatás jellemzőit, és nem is az volt az elsődleges célja, hogy a SACE BT vállalatot a felszínen tartsa. Ennélfogva a második intézkedés nem minősíthető megmentési célú támogatásnak. A harmadik és negyedik intézkedés nem minősíthető megmentési célú támogatásnak, mivel ezekben az esetekben végleges és visszafordíthatatlan tőkeinjekcióról van szó. |
| --- | --- |

(202)

A második intézkedés megmentési célú támogatásként való összeegyeztethetőségének esetleges megállapítása tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy a második intézkedés nem mutatja a likviditástámogatás jellemzőit, és nem is az volt az elsődleges célja, hogy a SACE BT vállalatot a felszínen tartsa. Ennélfogva a második intézkedés nem minősíthető megmentési célú támogatásnak. A harmadik és negyedik intézkedés nem minősíthető megmentési célú támogatásnak, mivel ezekben az esetekben végleges és visszafordíthatatlan tőkeinjekcióról van szó.

| (203) | A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében a szerkezetátalakítási támogatás kedvezményezettjének:






  a) | bizonyítania kell, hogy ésszerű időn belül újra hosszú távon életképes lesz állami támogatás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(203)

A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében a szerkezetátalakítási támogatás kedvezményezettjének:

a)

bizonyítania kell, hogy ésszerű időn belül újra hosszú távon életképes lesz állami támogatás nélkül;

| b) | bizonyítania kell, hogy a szerkezetátalakítás költségeihez saját erőforrásaiból legalább 50 %-kal hozzájárul nagyvállalatok esetében (vagy kevesebbel kis- és középvállalkozások esetében); |
| --- | --- |

b)

bizonyítania kell, hogy a szerkezetátalakítás költségeihez saját erőforrásaiból legalább 50 %-kal hozzájárul nagyvállalatok esetében (vagy kevesebbel kis- és középvállalkozások esetében);

| c) | olyan intézkedéseket kell végrehajtania, amelyek orvosolják a támogatás által előidézett torzulásokat, különösen kapacitáscsökkentés és vagyon-elidegenítés révén, az életképesség helyreállításához szükséges mértéket meghaladóan. |
| --- | --- |

c)

olyan intézkedéseket kell végrehajtania, amelyek orvosolják a támogatás által előidézett torzulásokat, különösen kapacitáscsökkentés és vagyon-elidegenítés révén, az életképesség helyreállításához szükséges mértéket meghaladóan.

| (204) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a második, harmadik és negyedik támogatási intézkedés nem teljesíti a feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási segélynek minősüljön. A Bizottság például az alábbi problémákat emeli ki:






  a) | Először is, a 2009-ben kelt, 2010–2011-re vonatkozó üzleti terv nem igazolja, hogy a terv a SACE BT hosszú távú, a piaccal összeegyeztethető nyereségességéhez vezetne (lásd az értékelés V.1.1.3., V.1.1.4. és V.3.4. szakaszát); |
| --- | --- | --- |

(204)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a második, harmadik és negyedik támogatási intézkedés nem teljesíti a feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási segélynek minősüljön. A Bizottság például az alábbi problémákat emeli ki:

a)

Először is, a 2009-ben kelt, 2010–2011-re vonatkozó üzleti terv nem igazolja, hogy a terv a SACE BT hosszú távú, a piaccal összeegyeztethető nyereségességéhez vezetne (lásd az értékelés V.1.1.3., V.1.1.4. és V.3.4. szakaszát);

| b) | Másodsorban, nem történt a verseny torzítását korlátozó intézkedés. Éppen ellenkezőleg, mivel Olaszország szerint a SACE BT a piaci jelenléte drasztikus növelését tervezte, 2011-re egészen [...] % piaci részesedést elérve a hitelbiztosítási és kezességi biztosítási piacon, illetve azt tervezte, hogy 2011-re a [...] piaci szereplő lesz a hitelbiztosítás terén. |
| --- | --- |

b)

Másodsorban, nem történt a verseny torzítását korlátozó intézkedés. Éppen ellenkezőleg, mivel Olaszország szerint a SACE BT a piaci jelenléte drasztikus növelését tervezte, 2011-re egészen [...] % piaci részesedést elérve a hitelbiztosítási és kezességi biztosítási piacon, illetve azt tervezte, hogy 2011-re a [...] piaci szereplő lesz a hitelbiztosítás terén.

V.3.3.   Összeegyeztethetőség az exporthitelről szóló közlemény és az ideiglenes keretszabály értelmében

| (205) | Mivel a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény értelmében (159) a második, harmadik és negyedik intézkedés jogellenes végrehajtására 2009-ben került sor, a Bizottság ezek összeegyeztethetőségét az adott időpontban hatályban lévő exporthitel-közlemény (azaz az exporthitelről szóló 1997-es közlemény, amelyet ezt követően 2001-ben (160), 2004-ben (161) és 2005-ben módosítottak és meghosszabbítottak (162)) (163) alapján értékeli. |
| --- | --- |

(205)

Mivel a jogellenes állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény értelmében (159) a második, harmadik és negyedik intézkedés jogellenes végrehajtására 2009-ben került sor, a Bizottság ezek összeegyeztethetőségét az adott időpontban hatályban lévő exporthitel-közlemény (azaz az exporthitelről szóló 1997-es közlemény, amelyet ezt követően 2001-ben (160), 2004-ben (161) és 2005-ben módosítottak és meghosszabbítottak (162)) (163) alapján értékeli.

| (206) | Az exporthitelről szóló közlemény 4.2. pontjában a tagállamokat arra kéri, hogy úgy módosítsák a piacképes kockázatokra vonatkozó exporthitel-biztosítási rendszerüket, hogy a közlemény közzétételétől számított egy éven belül az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók az ilyen kockázatok vonatkozásában többé ne részesüljenek bizonyos állami támogatástípusokban. Az exporthitelről szóló közlemény 4.2. d) pontjában említett tiltott intézkedések között van a következő: „olyan körülmények alapján történő támogatásnyújtás, tőkejuttatás vagy egyéb finanszírozási forma, amikor magánbefektető rendes piaci feltételek mellett nem fektetne be a vállalkozásba, illetve a feltételeket magánbefektető nem fogadná el”. Ennélfogva a feltőkésítésből álló harmadik és negyedik intézkedés az exporthitelről szóló közlemény értelmében nem összeegyeztethető. Mivel az intézkedések végrehajtásakor hatályban lévő, a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedések ideiglenes közösségi keretrendszere (164) nem fedi le az állami tőkejuttatást, ezért a harmadik és a negyedik intézkedés nem található összeegyeztethetőnek e jogi keret értelmében. |
| --- | --- |

(206)

Az exporthitelről szóló közlemény 4.2. pontjában a tagállamokat arra kéri, hogy úgy módosítsák a piacképes kockázatokra vonatkozó exporthitel-biztosítási rendszerüket, hogy a közlemény közzétételétől számított egy éven belül az állami vagy államilag támogatott exporthitel-biztosítók az ilyen kockázatok vonatkozásában többé ne részesüljenek bizonyos állami támogatástípusokban. Az exporthitelről szóló közlemény 4.2. d) pontjában említett tiltott intézkedések között van a következő: „olyan körülmények alapján történő támogatásnyújtás, tőkejuttatás vagy egyéb finanszírozási forma, amikor magánbefektető rendes piaci feltételek mellett nem fektetne be a vállalkozásba, illetve a feltételeket magánbefektető nem fogadná el”. Ennélfogva a feltőkésítésből álló harmadik és negyedik intézkedés az exporthitelről szóló közlemény értelmében nem összeegyeztethető. Mivel az intézkedések végrehajtásakor hatályban lévő, a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedések ideiglenes közösségi keretrendszere (164) nem fedi le az állami tőkejuttatást, ezért a harmadik és a negyedik intézkedés nem található összeegyeztethetőnek e jogi keret értelmében.

| (207) | A második intézkedés tekintetében az eljárás megindításáról szóló határozat (142) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeit fejezte ki az adott intézkedés exporthitel-közleménnyel és ideiglenes keretszabállyal való összeegyeztethetősége tekintetében. |
| --- | --- |

(207)

A második intézkedés tekintetében az eljárás megindításáról szóló határozat (142) preambulumbekezdésében a Bizottság kételyeit fejezte ki az adott intézkedés exporthitel-közleménnyel és ideiglenes keretszabállyal való összeegyeztethetősége tekintetében.

| (208) | Az exporthitelről szóló közleményben foglalt (és az ideiglenes keretrendszerben megismételt) védzáradék célja, hogy megoldást kínáljon az exportőrök számára kínált biztosítási lefedettség ideiglenes hiányára. Így lehetővé teszi állam által támogatott biztosítás és viszontbiztosítás nyújtását az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban a válság idején, az alábbiak teljesülése esetén: a tagállamnak bizonyítania kell a lefedettség hiányát az exportőröknek nyújtott rövid lejáratú exporthitel-biztosítások terén, kellő bizonyítékot szolgáltatva arra vonatkozóan, hogy a kockázatra nem lehet fedezetet találni a magánbiztosítási piacon, a rendszernek minden piaci szereplő számára nyitva kell állnia, és az állam olyan árat számít fel, amely összhangban van azzal az árral, amelyet a lefedett kockázat után egy magánszereplő számítana fel (az esetjogban ezt a rendelkezést úgy értelmezték, hogy mivel az állam nagyobb maradványkockázatot fedez, ezért magasabb díjat is kellene alkalmaznia). |
| --- | --- |

(208)

Az exporthitelről szóló közleményben foglalt (és az ideiglenes keretrendszerben megismételt) védzáradék célja, hogy megoldást kínáljon az exportőrök számára kínált biztosítási lefedettség ideiglenes hiányára. Így lehetővé teszi állam által támogatott biztosítás és viszontbiztosítás nyújtását az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban a válság idején, az alábbiak teljesülése esetén: a tagállamnak bizonyítania kell a lefedettség hiányát az exportőröknek nyújtott rövid lejáratú exporthitel-biztosítások terén, kellő bizonyítékot szolgáltatva arra vonatkozóan, hogy a kockázatra nem lehet fedezetet találni a magánbiztosítási piacon, a rendszernek minden piaci szereplő számára nyitva kell állnia, és az állam olyan árat számít fel, amely összhangban van azzal az árral, amelyet a lefedett kockázat után egy magánszereplő számítana fel (az esetjogban ezt a rendelkezést úgy értelmezték, hogy mivel az állam nagyobb maradványkockázatot fedez, ezért magasabb díjat is kellene alkalmaznia).

| (209) | Először is, annak érdekében, hogy Olaszország megfeleljen a védzáradéknak, a Bizottság kérte, hogy Olaszország nyújtsa be az erre vonatkozó bizonyítékokat. Olaszország azonban úgy döntött, hogy nem veszi igénybe a védzáradékot. A SACE azt válaszolta, hogy nem találja a tárgyhoz tartozónak a Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy nyújtson be olyan információkat, amelyek bizonyíthatják az exportőrök piacának fedezethiányát. |
| --- | --- |

(209)

Először is, annak érdekében, hogy Olaszország megfeleljen a védzáradéknak, a Bizottság kérte, hogy Olaszország nyújtsa be az erre vonatkozó bizonyítékokat. Olaszország azonban úgy döntött, hogy nem veszi igénybe a védzáradékot. A SACE azt válaszolta, hogy nem találja a tárgyhoz tartozónak a Bizottság arra vonatkozó kérését, hogy nyújtson be olyan információkat, amelyek bizonyíthatják az exportőrök piacának fedezethiányát.

| (210) | Másodsorban, Olaszország és a SACE megismételte azon álláspontját, hogy a viszontbiztosítás SACE általi rendelkezésre bocsátása minden piaci szereplő számára nyitva állt, ahogyan azt a SACE alapszabálya is meghatározza. Ebben az esetben a SACE úgy avatkozott be, hogy viszontbiztosítási fedezetet bocsátott rendelkezésre a SACE BT, egy biztosító javára, és ez a fedezet állítólagosan más magánbiztosítók számára is rendelkezésre állt. Azonban nincs arra vonatkozó bizonyítékunk, hogy a piacon fedezethiány lett volna a biztosítóknak nyújtott, rövid lejáratú exporthitel-biztosítás terén. Mivel a fedezet korlátozott rendelkezésre állásának a piac más szereplőire is hatással kellett volna lennie, a Bizottság nem rendelkezik arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy a SACE BT vállalaton kívül más piaci szereplők is nehézségekkel szembesültek-e a viszontbiztosítás piaci megszerzése során, és ha igen, akkor hozzájuthattak volna-e viszontbiztosításhoz a SACE vállalattól, ugyanolyan feltételek mellett. A gyakorlatban ezt egyetlen piaci szereplő sem kérte. Enélkül az információ nélkül a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés arányos-e a célkitűzéssel, azaz Olaszország gazdasága komoly zavarának orvoslásával. Ennélfogva meg kell állapítani, hogy az összes piaci szereplő előtt nyitva álló intézkedés alkalmazása helyett Olaszország egy szelektív intézkedést hajtott végre, egyetlen piaci szereplő, a SACE BT javára. |
| --- | --- |

(210)

Másodsorban, Olaszország és a SACE megismételte azon álláspontját, hogy a viszontbiztosítás SACE általi rendelkezésre bocsátása minden piaci szereplő számára nyitva állt, ahogyan azt a SACE alapszabálya is meghatározza. Ebben az esetben a SACE úgy avatkozott be, hogy viszontbiztosítási fedezetet bocsátott rendelkezésre a SACE BT, egy biztosító javára, és ez a fedezet állítólagosan más magánbiztosítók számára is rendelkezésre állt. Azonban nincs arra vonatkozó bizonyítékunk, hogy a piacon fedezethiány lett volna a biztosítóknak nyújtott, rövid lejáratú exporthitel-biztosítás terén. Mivel a fedezet korlátozott rendelkezésre állásának a piac más szereplőire is hatással kellett volna lennie, a Bizottság nem rendelkezik arra vonatkozó bizonyítékkal, hogy a SACE BT vállalaton kívül más piaci szereplők is nehézségekkel szembesültek-e a viszontbiztosítás piaci megszerzése során, és ha igen, akkor hozzájuthattak volna-e viszontbiztosításhoz a SACE vállalattól, ugyanolyan feltételek mellett. A gyakorlatban ezt egyetlen piaci szereplő sem kérte. Enélkül az információ nélkül a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés arányos-e a célkitűzéssel, azaz Olaszország gazdasága komoly zavarának orvoslásával. Ennélfogva meg kell állapítani, hogy az összes piaci szereplő előtt nyitva álló intézkedés alkalmazása helyett Olaszország egy szelektív intézkedést hajtott végre, egyetlen piaci szereplő, a SACE BT javára.

| (211) | Harmadjára, a felszámított biztosítási díj tekintetében – ahogyan az korábban is jeleztük – a SACE nem számított fel magasabb díjat, hanem a magán viszontbiztosítók által kínált árat alkalmazta, miközben nagyobb kockázatot vállalt (mivel maradvány- és sokkal nagyobb részről volt szó), amelyet a piac résztvevői vonakodtak biztosítani, figyelembe véve a piaci helyzetet és a SACE pénzügyi helyzetét. |
| --- | --- |

(211)

Harmadjára, a felszámított biztosítási díj tekintetében – ahogyan az korábban is jeleztük – a SACE nem számított fel magasabb díjat, hanem a magán viszontbiztosítók által kínált árat alkalmazta, miközben nagyobb kockázatot vállalt (mivel maradvány- és sokkal nagyobb részről volt szó), amelyet a piac résztvevői vonakodtak biztosítani, figyelembe véve a piaci helyzetet és a SACE pénzügyi helyzetét.

| (212) | Végezetül, a Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés esetében számított támogatási összeg, azaz 156 000 EUR nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek az ideiglenes keretszabály 4.2.2. pontjában meghatározott feltételek alapján, mivel a második intézkedést nem egy rendszer keretében nyújtották, és mivel nem készült nyilatkozat a csekély összegű (de minimis) támogatásról. |
| --- | --- |

(212)

Végezetül, a Bizottság megállapítja, hogy a második intézkedés esetében számított támogatási összeg, azaz 156 000 EUR nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek az ideiglenes keretszabály 4.2.2. pontjában meghatározott feltételek alapján, mivel a második intézkedést nem egy rendszer keretében nyújtották, és mivel nem készült nyilatkozat a csekély összegű (de minimis) támogatásról.

| (213) | Következésképpen a támogatás, ahogyan azt a második intézkedés keretében rendelkezésre bocsátották nem volt összhangban az exporthitelről szóló közleménnyel és az ideiglenes keretszabállyal. |
| --- | --- |

(213)

Következésképpen a támogatás, ahogyan azt a második intézkedés keretében rendelkezésre bocsátották nem volt összhangban az exporthitelről szóló közleménnyel és az ideiglenes keretszabállyal.

V.3.4.   Összeegyeztethetőség a feltőkésítési közlemény és a szerkezetátalakítási közlemény értelmében

| (214) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (144) preambulumbekezdésében a Bizottság arra vonatkozó kételyeit fejezte ki, hogy a harmadik és negyedik intézkedés összeegyeztethető a feltőkésítési közleménnyel és a pénzügyi ágazat válság miatti szerkezetátalakításáról szóló közleménnyel. Mivel a második intézkedésre szintén a pénzügyi válság alatt került sor, a Bizottság az intézkedés e jogi keretrendszer szerinti összeegyeztethetőségét is megvizsgálja. |
| --- | --- |

(214)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (144) preambulumbekezdésében a Bizottság arra vonatkozó kételyeit fejezte ki, hogy a harmadik és negyedik intézkedés összeegyeztethető a feltőkésítési közleménnyel és a pénzügyi ágazat válság miatti szerkezetátalakításáról szóló közleménnyel. Mivel a második intézkedésre szintén a pénzügyi válság alatt került sor, a Bizottság az intézkedés e jogi keretrendszer szerinti összeegyeztethetőségét is megvizsgálja.

| (215) | Mivel Olaszország és a SACE által az eljárást megindító határozatra tett észrevételeket követve a Bizottság úgy találta, hogy a benyújtott információk nem elegendők az intézkedések teljes körű értékelésére abban a tekintetben, hogy esetlegesen szerkezetátalakítási támogatásról volt-e szó, 2012 februárjában a Bizottság felajánlotta a lehetőséget Olaszország számára, hogy további bizonyítékokat nyújtson be a potenciális összeegyeztethetőségről, a szerkezetátalakítási közlemény szerinti, teljes mértékben kidolgozott szerkezetátalakítási tervet benyújtva. A Bizottság levele meghatározta azokat a főbb elemeket, amelyeket a szerkezetátalakítási tervnek tartalmaznia kell, hivatkozással a szerkezetátalakítási közlemény vonatkozó pontjaira. |
| --- | --- |

(215)

Mivel Olaszország és a SACE által az eljárást megindító határozatra tett észrevételeket követve a Bizottság úgy találta, hogy a benyújtott információk nem elegendők az intézkedések teljes körű értékelésére abban a tekintetben, hogy esetlegesen szerkezetátalakítási támogatásról volt-e szó, 2012 februárjában a Bizottság felajánlotta a lehetőséget Olaszország számára, hogy további bizonyítékokat nyújtson be a potenciális összeegyeztethetőségről, a szerkezetátalakítási közlemény szerinti, teljes mértékben kidolgozott szerkezetátalakítási tervet benyújtva. A Bizottság levele meghatározta azokat a főbb elemeket, amelyeket a szerkezetátalakítási tervnek tartalmaznia kell, hivatkozással a szerkezetátalakítási közlemény vonatkozó pontjaira.

| (216) | A Bizottság úgy találta, hogy az Olaszország által benyújtott dokumentumok csupán egy összeállítást tartalmaztak a SACE belső dokumentumaiból, amelynek a célja Olaszország azon álláspontjának ismételt hangsúlyozása volt, hogy a 2009-ben végrehajtott három intézkedés nem az államnak tudható be, valamint azok megfelelnek a piacgazdasági befektető elvének. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság úgy találta, hogy az Olaszország által benyújtott dokumentumok csupán egy összeállítást tartalmaztak a SACE belső dokumentumaiból, amelynek a célja Olaszország azon álláspontjának ismételt hangsúlyozása volt, hogy a 2009-ben végrehajtott három intézkedés nem az államnak tudható be, valamint azok megfelelnek a piacgazdasági befektető elvének.

| (217) | A Bizottság megjegyzi, hogy a három intézkedés végrehajtásának idején Olaszország nem mérlegelte annak a lehetőségét, hogy szerkezetátalakítási tervet nyújtson be a Bizottsághoz a szerkezetátalakítási közlemény követelményei szerint. Olaszország úgy érvel, hogy az ilyen szerkezetátalakítási intézkedéseket a nemzeti felügyeleti hatóság, az ISVAP sem kérte. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság megjegyzi, hogy a három intézkedés végrehajtásának idején Olaszország nem mérlegelte annak a lehetőségét, hogy szerkezetátalakítási tervet nyújtson be a Bizottsághoz a szerkezetátalakítási közlemény követelményei szerint. Olaszország úgy érvel, hogy az ilyen szerkezetátalakítási intézkedéseket a nemzeti felügyeleti hatóság, az ISVAP sem kérte.

| (218) | A szerkezetátalakítási közlemény 10. pontja értelmében a szerkezetátalakítási tervnek meg kell határoznia a támogatás fogadójának nehézségeit és gyengeségeit, és körvonalaznia kell, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések hogyan orvosolják a kedvezményezett problémáit. E tekintetben Olaszország azon az állásponton van, hogy a SACE BT válságát nem belső folyamatok, a keresletben vagy egyéb tényezőkben bekövetkezett változások okozták, amelyek az üzleti modell alapos átgondolását és az azt követő szerkezetátalakítást tennék szükségessé, sokkal inkább a kárigénylések válság által kiváltott jelentős növekedése. A Bizottság ezeket az információkat nem találja kielégítőnek, különös tekintettel arra, hogy a SACE BT 2008-ban és 2009-ben komoly veszteséget szenvedett el. Továbbá, magánbefektetők aggályaikat fejezték ki a vállalat helyzetére vonatkozóan, amikor elutasították a SACE BT 2009-re vonatkozó viszontbiztosítási fedezésében való részvételt. Továbbá, a SACE BT nem tudott nyereségessé válni a működése első éveiben (2005–2007), az üzleti terv előrejelzéseivel szemben. Ez azt mutatja, hogy a SACE BT nehézségeit nem csupán a pénzügyi válság váltotta ki, ahhoz hozzájárultak saját gyengeségei is. |
| --- | --- |

(218)

A szerkezetátalakítási közlemény 10. pontja értelmében a szerkezetátalakítási tervnek meg kell határoznia a támogatás fogadójának nehézségeit és gyengeségeit, és körvonalaznia kell, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedések hogyan orvosolják a kedvezményezett problémáit. E tekintetben Olaszország azon az állásponton van, hogy a SACE BT válságát nem belső folyamatok, a keresletben vagy egyéb tényezőkben bekövetkezett változások okozták, amelyek az üzleti modell alapos átgondolását és az azt követő szerkezetátalakítást tennék szükségessé, sokkal inkább a kárigénylések válság által kiváltott jelentős növekedése. A Bizottság ezeket az információkat nem találja kielégítőnek, különös tekintettel arra, hogy a SACE BT 2008-ban és 2009-ben komoly veszteséget szenvedett el. Továbbá, magánbefektetők aggályaikat fejezték ki a vállalat helyzetére vonatkozóan, amikor elutasították a SACE BT 2009-re vonatkozó viszontbiztosítási fedezésében való részvételt. Továbbá, a SACE BT nem tudott nyereségessé válni a működése első éveiben (2005–2007), az üzleti terv előrejelzéseivel szemben. Ez azt mutatja, hogy a SACE BT nehézségeit nem csupán a pénzügyi válság váltotta ki, ahhoz hozzájárultak saját gyengeségei is.

| (219) | A hosszú távú életképesség visszaállítása tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy 2009-től kezdődően a SACE BT szervezete, vezetése és üzleti folyamatai bizonyos átalakulásokon estek át. A helyzetének javítására tett intézkedések közé tartozott, hogy a SACE BT megemelte a biztosítási díjait, csökkentette költségeit és megváltoztatta a vezetőségét. Továbbá, 2009. február 25-én a SACE BT eladta a KUP vállalatban meglévő részesedését. |
| --- | --- |

(219)

A hosszú távú életképesség visszaállítása tekintetében a Bizottság megjegyzi, hogy 2009-től kezdődően a SACE BT szervezete, vezetése és üzleti folyamatai bizonyos átalakulásokon estek át. A helyzetének javítására tett intézkedések közé tartozott, hogy a SACE BT megemelte a biztosítási díjait, csökkentette költségeit és megváltoztatta a vezetőségét. Továbbá, 2009. február 25-én a SACE BT eladta a KUP vállalatban meglévő részesedését.

| (220) | A Bizottság azonban úgy véli, hogy ezek az intézkedések nem voltak elégségesek ahhoz, hogy elvárható legyen a SACE BT hosszú távú életképességének helyreállása. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság azonban úgy véli, hogy ezek az intézkedések nem voltak elégségesek ahhoz, hogy elvárható legyen a SACE BT hosszú távú életképességének helyreállása.

| (221) | A 2009. augusztus 4-én jóváhagyott 2010–2011-es üzleti tervben ekkor (a negyedik intézkedés végrehajtásakor) tett előrejelzések csupán két évre előre szóltak, és a 2011-es évre, az előrejelzés második évére a fedezeti pont elérését jelezték előre, de a nyereségességhez való visszatérést nem. Ennélfogva nem volt bizonyíték arra vonatkozóan, hogy lehetőség van arra, hogy ésszerűen rövid időn belül, elvileg legfeljebb öt éven belül, de legkésőbb 2014 végéig megfelelő nyereségességet érjenek el. Továbbá, az alapul szolgáló feltevéseket meg kellett volna magyarázni és stressztesztnek kellett volna alávetni. Olaszország e tekintetben nem nyújtott be információkat. |
| --- | --- |

(221)

A 2009. augusztus 4-én jóváhagyott 2010–2011-es üzleti tervben ekkor (a negyedik intézkedés végrehajtásakor) tett előrejelzések csupán két évre előre szóltak, és a 2011-es évre, az előrejelzés második évére a fedezeti pont elérését jelezték előre, de a nyereségességhez való visszatérést nem. Ennélfogva nem volt bizonyíték arra vonatkozóan, hogy lehetőség van arra, hogy ésszerűen rövid időn belül, elvileg legfeljebb öt éven belül, de legkésőbb 2014 végéig megfelelő nyereségességet érjenek el. Továbbá, az alapul szolgáló feltevéseket meg kellett volna magyarázni és stressztesztnek kellett volna alávetni. Olaszország e tekintetben nem nyújtott be információkat.

| (222) | Olaszország benyújtotta a 2011–2013-as üzleti terv aktualizált változatát, amelyet 2011. november 24-én, azaz az intézkedések végrehajtása után két évvel fogadtak el. A SACE BT arra vonatkozó célkitűzése, hogy fokozatosan javítsa a nyereségességét (ROE), hogy elérje a(z) [...] értéket, ahogyan az a vállalat igazgatótanácsának 2011. november 11-i ülése kimondta, nem volt alátámasztva a szerkezetátalakítási közleményben előírt kellően részletes és megalapozott pénzügyi előrejelzésekkel. A 2011 végi pénzügyi előrejelzések tekintetében a SACE BT mindössze [...] %-os adózás előtti ROE értéket várt 2013-ban, ami [...] % adózás utáni ROE-értéknek felel meg. Ez utóbbi nyilvánvalóan az Olaszország által korábban [5–10] % körüli értékre becsült tőkeköltség alatt van. |
| --- | --- |

(222)

Olaszország benyújtotta a 2011–2013-as üzleti terv aktualizált változatát, amelyet 2011. november 24-én, azaz az intézkedések végrehajtása után két évvel fogadtak el. A SACE BT arra vonatkozó célkitűzése, hogy fokozatosan javítsa a nyereségességét (ROE), hogy elérje a(z) [...] értéket, ahogyan az a vállalat igazgatótanácsának 2011. november 11-i ülése kimondta, nem volt alátámasztva a szerkezetátalakítási közleményben előírt kellően részletes és megalapozott pénzügyi előrejelzésekkel. A 2011 végi pénzügyi előrejelzések tekintetében a SACE BT mindössze [...] %-os adózás előtti ROE értéket várt 2013-ban, ami [...] % adózás utáni ROE-értéknek felel meg. Ez utóbbi nyilvánvalóan az Olaszország által korábban [5–10] % körüli értékre becsült tőkeköltség alatt van.

| (223) | A szerkezetátalakítási közlemény 22–23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási tervnek bizonyítania kell, hogy a nyújtott támogatás a minimálisan szükséges értékre korlátozódik, azaz a támogatás visszaállítja a SACE BT életképességét, de nem teszi lehetővé, hogy a vállalat új piacokra vagy piaci szegmensekre terjeszkedjen tovább. Ezzel szemben – a benyújtott adatok alapján – a SACE BT némileg növelte piaci jelenlétét a hitel- és kezességi („cauzioni”) biztosítások piacán Olaszországban, a 2008-as 6. helyről 2010-re az 5. helyre lépve (ugyanakkor például az Atradius piaci jelenléte 3. helyről a 6. helyre esett vissza) (lásd a 6. táblázatot). |
| --- | --- |

(223)

A szerkezetátalakítási közlemény 22–23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási tervnek bizonyítania kell, hogy a nyújtott támogatás a minimálisan szükséges értékre korlátozódik, azaz a támogatás visszaállítja a SACE BT életképességét, de nem teszi lehetővé, hogy a vállalat új piacokra vagy piaci szegmensekre terjeszkedjen tovább. Ezzel szemben – a benyújtott adatok alapján – a SACE BT némileg növelte piaci jelenlétét a hitel- és kezességi („cauzioni”) biztosítások piacán Olaszországban, a 2008-as 6. helyről 2010-re az 5. helyre lépve (ugyanakkor például az Atradius piaci jelenléte 3. helyről a 6. helyre esett vissza) (lásd a 6. táblázatot).

| (224) | Összefoglalva, a szerkezetátalakítási terv alapvető elemei – mint például a nehézségek azonosítása, életképesség alapesetben és stresszhelyzetben, a támogatás korlátozása a minimálisan szükséges mértékre, valamint a kompenzációs intézkedések teljes mértékben hiányoznak. |
| --- | --- |

(224)

Összefoglalva, a szerkezetátalakítási terv alapvető elemei – mint például a nehézségek azonosítása, életképesség alapesetben és stresszhelyzetben, a támogatás korlátozása a minimálisan szükséges mértékre, valamint a kompenzációs intézkedések teljes mértékben hiányoznak.

| (225) | Következésképpen, még ha az Olaszország által benyújtott intézkedések és a 2011–2013-as időszakra vonatkozó kiigazított üzleti terv elfogadásra kerülne is szerkezetátalakítási tervként, ezek akkor sem teljesítik a szerkezetátalakítási közlemény szerkezetátalakítási tervre vonatkozó követelményeit. |
| --- | --- |

(225)

Következésképpen, még ha az Olaszország által benyújtott intézkedések és a 2011–2013-as időszakra vonatkozó kiigazított üzleti terv elfogadásra kerülne is szerkezetátalakítási tervként, ezek akkor sem teljesítik a szerkezetátalakítási közlemény szerkezetátalakítási tervre vonatkozó követelményeit.

| (226) | A feltőkésítési közlemény meghatározza, hogy egy adott feltőkésítési eszköznek milyen feltételeknek kell megfelelnie. Ha ezek a feltételek teljesülnek, akkor a támogatás ideiglenesen jóváhagyható. A végleges jóváhagyáshoz az ilyen feltőkésítési támogatást a szerkezetátalakítási közleménynek megfelelő szerkezetátalakítási tervnek kell kísérnie. Azonban nem létezett a szervezetátalakítási közleménynek megfelelő terv. Következésképpen nem szükséges annak megítélése, hogy a harmadik és negyedik intézkedés feltételei megfeleltek-e a feltőkésítési közleménynek, mivel azok semmiképpen nem lehetnek összeegyeztethetők. |
| --- | --- |

(226)

A feltőkésítési közlemény meghatározza, hogy egy adott feltőkésítési eszköznek milyen feltételeknek kell megfelelnie. Ha ezek a feltételek teljesülnek, akkor a támogatás ideiglenesen jóváhagyható. A végleges jóváhagyáshoz az ilyen feltőkésítési támogatást a szerkezetátalakítási közleménynek megfelelő szerkezetátalakítási tervnek kell kísérnie. Azonban nem létezett a szervezetátalakítási közleménynek megfelelő terv. Következésképpen nem szükséges annak megítélése, hogy a harmadik és negyedik intézkedés feltételei megfeleltek-e a feltőkésítési közleménynek, mivel azok semmiképpen nem lehetnek összeegyeztethetők.

V.3.5.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

| (227) | A Bizottság semmilyen alapot nem talált a második, harmadik és negyedik intézkedés összeegyeztethetőségének megállapítására. A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem használta ki a lehetőséget, hogy rendelkezésre bocsássa az annak állításához szükséges bizonyítékokat, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatás. A benyújtott dokumentumok nem felelnek meg a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeknek, mivel a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó együttes követelmények – azaz a hosszú távú életképesség kialakítása, a támogatás minimálisan szükséges szintre csökkentése és a verseny torzulását korlátozó intézkedések – nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(227)

A Bizottság semmilyen alapot nem talált a második, harmadik és negyedik intézkedés összeegyeztethetőségének megállapítására. A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem használta ki a lehetőséget, hogy rendelkezésre bocsássa az annak állításához szükséges bizonyítékokat, hogy a második, harmadik és negyedik intézkedés összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatás. A benyújtott dokumentumok nem felelnek meg a szerkezetátalakítási közleményben foglalt követelményeknek, mivel a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségére vonatkozó együttes követelmények – azaz a hosszú távú életképesség kialakítása, a támogatás minimálisan szükséges szintre csökkentése és a verseny torzulását korlátozó intézkedések – nem teljesülnek.

VI.   VÉGKÖVETKEZTETÉS

| (228) | A Bizottság úgy véli, hogy a SACE által a SACE BT létrehozásához 2004-ben biztosított 100 millió EUR értékű kezdőtőke és 5,8 millió EUR értékű tőkehozzájárulás a tartalékokhoz (az úgynevezett „Fondo di organizzazione”) (első intézkedés) nem jelentett előnyt a SACE BT számára, ennélfogva nem képez a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást. |
| --- | --- |

(228)

A Bizottság úgy véli, hogy a SACE által a SACE BT létrehozásához 2004-ben biztosított 100 millió EUR értékű kezdőtőke és 5,8 millió EUR értékű tőkehozzájárulás a tartalékokhoz (az úgynevezett „Fondo di organizzazione”) (első intézkedés) nem jelentett előnyt a SACE BT számára, ennélfogva nem képez a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást.

| (229) | A Bizottság úgy véli, hogy Olaszország jogellenesen hajtotta végre a második, harmadik és negyedik intézkedés szerinti támogatást, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megszegésével, továbbá meghatározza, hogy a támogatást vissza kell téríteni, |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság úgy véli, hogy Olaszország jogellenesen hajtotta végre a második, harmadik és negyedik intézkedés szerinti támogatást, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megszegésével, továbbá meghatározza, hogy a támogatást vissza kell téríteni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A SACE vállalat által 2004-ben a SACE BT létrehozásához rendelkezésre bocsátott 105,8 millió EUR értékű kezdőtőke, amely magában foglalta a teljes mértékben a SACE által kifizetett 100 millió EUR értékű részvénytőkét és a SACE 5,8 millió EUR összegű hozzájárulását a SACE BT tartalékaihoz („Fondo di Organizzazione”), nem képez a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatást.

2. cikk

A SACE által 2009. június 5-én a SACE BT javára rendelkezésre bocsátott 74,15 % nemarányos viszontbiztosítás jegyzése támogatást tartalmaz, amelyre a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével került sor, és amely nem egyeztethető össze a belső piaccal.

Az intézkedéshez tartozó támogatástartalom megfelel egy magán viszontbiztosító által a viszontbiztosítás ilyen nagy részére feltehetően felszámított viszontbiztosítási díj és a SACE BT részére ténylegesen felszámított díj közötti különbségnek. A Bizottság határozathozatali gyakorlatával (165) összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a viszontbiztosítás és a kockázat ilyen nagy részéért felszámított díjnak legalább 10 %-kal magasabbnak kellett volna lennie a viszontbiztosítás és a kockázat kisebb részéért a magán viszontbiztosítók által felszámított díjnál. A SACE BT által a SACE vállalatnak fizetett 1,56 millió EUR összeg alapján a visszatérítendő támogatás összege 156 000 EUR.

3. cikk

A SACE BT feltőkésítése, amelyre 2009. június 18-án került sor 29 millió EUR értékű transzfer formájában a SACE BT 2008-as veszteségének fedezésére, támogatást képez, amelyre a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével került sor, és amely nem egyeztethető össze a belső piaccal.

4. cikk

A SACE BT 2009. augusztus 4-én (amikor a SACE BT részvényeseinek rendes közgyűlése jóváhagyta 41 millió EUR áthelyezését a SACE vállalatból a SACE BT tőkeszámlájára („versamento in conto capitale”)) támogatást képez, amelyre a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével került sor, és amely nem egyeztethető össze a belső piaccal.

5. cikk

(1)   Olaszország visszafizetteti a SACE BT vállalattal a 2., 3. és 4. cikkben meghatározott összeegyeztethetetlen támogatást.

(2)   A visszafizettetendő összegekre kamatot kell felszámítani attól az időponttól kezdődően, amikor az összegeket a SACE BT rendelkezésére bocsátották, egészen a tényleges visszafizetés napjáig, nevezetesen: 156 000 EUR 2009. június 5-én (2. cikk), 29 millió EUR 2009. június 18-án (3. cikk) és 41 millió EUR 2009. augusztus 4-én (4. cikk).

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet (166) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

(4)   A támogatást azonnali hatállyal és tényleges eredménnyel kell visszafizettetni.

(5)   Olaszország biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belüli végrehajtását.

6. cikk

(1)   Olaszország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja az alábbi információkat:

| a) | a SACE BT által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

a)

a SACE BT által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| b) | az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedések részletes leírása; valamint; |
| --- | --- |

b)

az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedések részletes leírása; valamint;

| c) | olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a SACE BT általi visszafizetését. |
| --- | --- |

c)

olyan dokumentumok, amelyek igazolják, hogy elrendelték a támogatásnak a SACE BT általi visszafizetését.

(2)   Olaszország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében elfogadott nemzeti intézkedések előrehaladásáról a 2., 3. és 4. cikkben említett támogatás visszafizetésének teljesítéséig. A Bizottság egyszerű kérésére haladéktalanul benyújtja az e határozat teljesítése érdekében tett és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezen túlmenően Olaszország a SACE BT vállalattal már visszafizettetett támogatási összegekre és kamatokra vonatkozóan is részletes tájékoztatást nyújt.

7. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 20-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 177., 2011.6.17., 6. o.

1

(2)  Vö. az 1. lábjegyzettel.

2

(3)  2012. január 4-én egy előzetes, angol nyelvű levelet küldtek.

3

(4)  2012. február 2-án egy előzetes, angol nyelvű levelet küldtek.

4

(5)  A piacképes kockázatok az alábbi két kritérium szerint vannak meghatározva: i. földrajzi elhelyezkedés (az adós elhelyezkedése az EU-ban és/vagy OECD-államok területén) és ii. időtartam (két évnél rövidebb kockázati időszak).

5

(6)  HL C 281., 1997.9.17., 4. o.2013. január 1-jétől kezdődően a Bizottság a rövid lejáratú exporthitel-biztosításra vonatkozó, 2012. december 19-én közzétett új közleményt (HL C 392., 2012.12.19., 1. o.) alkalmazza.

6

(7)  Ez lehetővé tette a Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE létrehozását.

7

(8)  HL C 217., 2001.8.2., 2. o.

8

(9)  Az elkülönített könyvelés a SACE piacképes kockázatokra vonatkozó biztosításának létrehozásáig történő alkalmazását a SACE már 2003. december 3-án, az eredeti üzleti terv összeállítása kapcsán folytatott megbeszélések során előirányozta. Lásd Olaszország 2012. március 5-i beadványa 11. mellékletének 13. oldalát.

9

(10)  Lásd az alábbi címen online elérhető 2004-es éves jelentés 68–69. oldalát: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/ar_bilanci/AR_e_bilanci/annual_report2004.pdf

10

(11)  SACE, éves jelentés, 2004.

11

(12)  Lásd a SACE 2004-es pénzügyi kimutatásaihoz tartozó kiegészítő megjegyzések („Nota Integrativa”) 5. és 6. mellékletét, amely bemutatja a SACE és az irányítása alatt álló egységek közötti pénzügyi kapcsolatokat. Ezek a pénzügyi kimutatások bemutatják a SACE BT tőkéjének a SACE által a 2004-es évben biztosított forrásokkal történő fokozatos emelését (a társasági tőke 100 millió EUR összegű emelése, és 5,8 millió összegű egyéb emelés).

12

(13)  A SACE BT 152 087 EUR összegű (2004 végén) és 1 573 090 EUR összegű (2005 végén) veszteségeit a szervezeti tartalékból (Fondo di organizzazione) fedezték.

13

(14)  2005, 2006 és 2007 tekintetében az volt a feltételezés, hogy az OECD-országokban fennálló kockázatok teljes mértékben piacképesek, míg a nem OECD-országokban fennállók nem piacképesek.

14

Forrás: Olaszország által benyújtott adatok, a SACE és a SACE BT pénzügyi kimutatásai.

Forrás:

(15)  2009. január 14-én a SACE bejelentette a SACE Surety beolvadását a SACE BT vállalatba. A beolvadást az ISVAP 2008 decemberében engedélyezte. Lásd a SACE 2008-as éves jelentését.

15

(16)  Lásd a 14. mellékletet – ISVAP: A SACE BT vállalatnál végzett ellenőrzés eredményeinek jegyzőkönyve, 2010. október 11. (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 2010.10.11.), 11. o., Olaszország által 2012. március 5-én benyújtott adatok.

16

(17)  A SACE honlapján elérhető információ.

17

(18)  A biztosítók kockázatvállalási teljesítményét a kombinált aránnyal mérik, amely a veszteségek és kiadások a biztosítási díjakhoz viszonyított aránya. A 100 százaléknál alacsonyabb kombinált arány kockázatvállalási nyereségességet mutat, míg a 100 feletti értékek kockázatvállalási veszteséget jeleznek. Azonban a 100 % feletti kombinált aránnyal rendelkező vállalat is nyereséges maradhat a befektetésekből származó jövedelme révén. A nem életbiztosítási ágazat esetében és különösen a hitelbiztosítás esetében a kombinált aránnyal szemben elvárt, hogy 100 százalék alatt legyen.

18

(19)  A SACE BT vállalatba eszközölt 105,8 millió EUR összegű tőkeberuházás a SACE 2004-es éves számviteli beszámolójában került kimutatásra (az irányítása alatt álló egységekbe eszközölt beruházásként).

19

(20)  A SACE BT piacképes kockázatokra vonatkozó – az igazgatótanács 2008. április 22-i ülésén jóváhagyott – viszontbiztosítási szerkezete tartalmaz egy kvóta-viszontbiztosítást és egy nemarányos viszontbiztosítást (Lásd 14. melléklet – ISVAP: A SACE BT vállalatnál végzett ellenőrzés eredményeinek jegyzőkönyve, 2010. október 11. (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 2010.10.11.), 55. o., Olaszország által beadva, 2012. március 5). A kvóta-viszontbiztosítás a viszontbiztosítás olyan formája, amelynek során az átengedő biztosító az általa biztosított, egy adott osztályba vagy üzletágba eső, viszontbiztosítási szerződés hatálya alá eső minden kockázat egy megállapodás szerinti hányadát átengedi. A nemarányos viszontbiztosítási szerződés olyan szerződés, amely keretében a viszontbiztosítás csak akkor lép életbe, ha egy adott veszteség (vagy veszteségek egy csoportja) meghaladja az előzetesen megállapodott szintet, más néven retenciót, és jellemzően csak egy megállapodás szerinti értékhatárig terjed.

20

(21)  Ezt a tőkeemelést ezt követően részben (31,5 millió EUR) a SACE BT 2009-ben jegyzett veszteségei fedezésére használták fel. Lásd a 14. mellékletet – ISVAP: A SACE BT vállalatnál végzett ellenőrzés eredményeinek jegyzőkönyve, 2010. október 11. (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 2010.10.11.), 5. o., Olaszország által 2012. március 5-én benyújtott adatok. A 2009. december 31-én végződő évre vonatkozó pénzügyi kimutatások jóváhagyásakor a SACE BT részvényeseinek közgyűlése 2010. április 20-án úgy határozott, hogy a 2009 végén jegyzett veszteség, azaz 34 081 254 EUR összeg fedezésére a „Fondo di Organizzazione” alapot használja fel 2 534 805 EUR összeg erejéig, 31 546 449 EUR összegre pedig tőketranszfert („versamento in conto capitale”) alkalmaz.

21

versamento in conto capitale

(22)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 2011. szeptember 15., 11. o.

22

(23)  A ROAE kiszámításához egy jelképes pénzügyi hatást („effetto fiscale figurativo”) vettek figyelembe a nettó nyereség meghatározásakor (lásd az eredeti üzleti terv 163. oldalát).

23

(24)  A C-482/99 sz. ügyben 2002. május 16-án hozott Stardust Marine ítélet (EBHT 2002, I-4397. o.)

24

Stardust Marine

(25)  Elsőfokú Bíróság, T-68/03. (EBHT 2007., II-2911) – Olympic Airways kontra Bizottság.

25

Olympic Airways kontra Bizottság

(26)  Elsőfokú Bíróság, T-422/03. (EBHT 2008., II-1161.) – SIC kontra Bizottság.

26

SIC kontra Bizottság.

(27)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium 2011. szeptember 15-i válasznak 1. mellékletét.

27

(28)  Forrás: Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium, Válasz az információkérésre, benyújtva 2012. március 5-én, 2. o.

28

Forrás:

(29)  Forrás: SACE – Válasz az információkérésre, 9. pont, benyújtva 2012. március 5-én, 2. o.

29

Forrás:

(30)  A SACE igazgatótanácsának 2004. április 28-i ülésére összeállított anyag azzal a speciális céllal készült, hogy a SACE „szabad tőkéjére” vonatkozó becslést adjon a SACE 2 (a jövőbeni SACE BT) tőketámogatása céljából. Lásd a Comunicazione dell'AD al CdA di SACE S.p.A. in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004, a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek 1. mellékletét.

30

(31)  Az adatokat lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek 4. oldalán.

31

(32)  Forrás: Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium – Válasz az információkérésre, benyújtva 2012. március 5-én, 2. o.

32

Forrás:

(33)  Forrás: A SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek, 8. oldal, valamint a SACE BT, a SACE, az olasz hatóságok és a bizottsági szolgálatok képviselői között 2011. július 13-án lefolytatott megbeszélés jegyzőkönyve.

33

Forrás:

(34)  Lásd például az eredeti üzleti terv II. fejezetét (7. oldal).

34

(35)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 9. o. A SACE ismét kifejtette az Olaszország által az eljárás megindításáról szóló határozat előtt már kifejezett álláspontot. Lásd Olaszország 2008. február 12-i beadványa 15. oldalán az (1) bekezdést.

35

(36)  Az eredeti üzleti terv előrejelzése szerint 2008-ban a SACE BT 12,6 %-os részesedéssel rendelkezett volna az olasz piacon, 67,2 millió EUR összegű díjvolumennel.

36

(37)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 2011. szeptember 15., 17. o.

37

(38)  Lásd a SACE válaszának 1. mellékletét, 2011. szeptember 15., 8. o.

38

(39)  A SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek 8. melléklete.

39

(40)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek 5–7. mellékletét.

40

(41)  Lásd a SACE által 2011. szeptember 15-én benyújtott válasz 2. mellékletét, amely számos felvásárlási kezdeményezést említ, akár más piaci szereplőkkel együttműködésben, mint például a KUP felvásárlása (az SA Ducroire-ral közösen) a 2006. július 19-i közleményben, a TINUBU SQUARE felvásárlása (az ONDD és a CESCE vállalattal) a 2006. július 19-i és szeptember 8-i közleményben és a MEHIB felvásárlása (az SA Ducroire-ral együtt) a 2007. február 8-i és június 18-i közleményben, akár egyedül, mint például a CGIC felvásárlása (azzal az opcióval, hogy az anyavállalat, a SACE dönthet úgy, hogy ő vesz részt ajánlattevőként a SACE BT helyett) a 2008. szeptember 15-i közleményben.

41

(42)  Lásd a SACE 2011. szeptember 15-én benyújtott válaszának 1. mellékletét, 8. o.

42

(43)  A SACE arról is beszámolt, hogy a SACE BT a tervben foglaltnál hamarabb, már 2006-ban nyereséget termelt, továbbá a SACE rendelkezésre bocsátotta az alábbi összehasonlítást a ténylegesen rögzített nyereség/veszteség és a tervezett értékek között. 2005-ben: – 1,5 millió EUR (a tervben: – 2,4 millió EUR); 2006-ban: + 0,1 millió EUR (a tervben: – 0,4 millió EUR); 2007-ben: – 1 millió EUR (a tervben: + 3,1 millió EUR); 2008-ban: – 29,4 millió EUR (a tervben: + 3,7 millió EUR). Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 6. o., 2. lábjegyzet.

43

(44)  Ennélfogva tartalmazza az előrejelzések 2009-re történő kiterjesztését is.

44

(45)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek 9. mellékletét.

45

(46)  Lásd a kiigazított üzleti terv 8. és 10. oldalát.

46

(47)  Amennyiben a referenciaév 2009 (a kiigazított tervben foglaltak szerint), és nem 2008, és így 4,8 millió EUR nyereség kerül figyelembevételre, akkor a „benne foglalt előzetes” ROE a felvásárlások és a szinergiák után 11,8 %-ot ér el.

47

11,8 %-ot ér el

(48)  Olaszország 2012. március 5-i beadványa – A SACE válasza (16. pont, 5. oldal) a külső tanácsadó cég 2009-re (a felvásárlást követő ötödik évre) 9,8 %-os sajáttőke-arányos megtérülést (ROE) jelzett előre az Assedile 100 %-ának felvásárlására, amely körülbelül 40 millió EUR összegre volt értékelve (Lásd Progetto Zorro, 2005. május 30., 30. o.). Ennélfogva a SACE 3,9 millió EUR nyereséggel számolt az Assedile 100 %-ának felvásárlását követően: 40 millió EUR * 9,8 % ROE (és 2,7 millió EUR az Assedile 70 %-ára).

48

(49)  A SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek (21. o.) szerint a külső tanácsadó cég által a KUP felvásárlására összeállított pénzügyi előrejelzések 3,5 millió EUR várható nettó nyereséget jeleztek 2011-ben (a felvásárlást követő ötödik évben). Így 33 % * 3,5 millió EUR = 1,2 millió EUR. A várt megtérülést a kezdeti befektetéssel elosztva a SACE BT 8,7 %-os ROE-értéket ért volna el.

49

(50)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 2011. szeptember 15., 4. o.

50

(51)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 12. pont, benyújtva 2012. március 5-én, 2–3. o.

51

(52)  A kiigazított üzleti terv szerint 2003-ban Olaszországban az Euler Hermes SIAC 47,5 %-os, az Atradius-SIC (Olaszország) 20,1 %-os, a Coface Italy (Viscontea Coface) pedig 17,9 %-os piaci részesedéssel rendelkezett.

52

(53)  A külső tanácsadó cég által készített kezdeti üzleti terv Olaszországnak ezt az állítását nem támasztja alá. A 2004. februárjában készített terv – „La best practice del mercato. Benchmarking sui principali players” 1. melléklete (lásd Olaszország 2008. február 12-i beadványának 1. melléklete) szerint a Viscontea Coface és az Euler Hermes SIAC egyaránt aktív volt a kezességi biztosítási üzletágban (lásd a melléklet 17. és 34. oldalát).

53

(54)  A SACE BT által a SACE vállalatnak fizetett díjazás tekintetében lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 30. o.

54

(55)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 2011. szeptember 15., 7. o.

55

(56)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 13. pont, benyújtva 2012. március 5-én, 3. o.

56

(57)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 25. o.

57

(58)  Az exporthitelről szóló közlemény értelmében a védzáradék ideiglenesen nem piacképes kockázatok – például piacképes exporthitel-kockázatok, amelyekre a fedezet biztosítási vagy viszontbiztosítási kapacitás hiánya miatt ideiglenesen nem érhető el magán exporthitel-biztosítóktól vagy az állami vagy az állam által támogatott, saját nevében üzemelő exporthitel-biztosítóktól – esetében használatos. Ilyen körülmények között az ilyen ideiglenesen nem piacképes kockázatokat át lehet venni állami vagy állam által támogatott exporthitel-biztosító számlájára, hogy a nem piacképes kockázatokat az állam számlájára vagy állami kezességvállalásával biztosítsák. Bármely tagállamnak, amely alkalmazni kívánja ezt a védzáradékot erről a tényről haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot.

58

(59)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 5. o.

59

(60)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 29. o.

60

(61)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 33., 36. és 37. o.

61

(62)  A biztosításról szóló irányelvek értelmében a káringadozási tartalék célja, hogy kiegyenlítse a jövőbeni évek veszteséghányadának ingadozásait vagy speciális kockázatok fedezésére szolgáljon. A káringadozási tartalék a mérlegben szereplő technikai tartalékok közé tartozik, és a káringadozási tartalék változása az eredménykimutatás technikai számláján jelenik meg. Lásd CEIOPS – Summary of a survey on equalisation provisions (A káringadozási tartalékra vonatkozó felmérés összefoglalása), 2009. január, 2. o., online elérhető az alábbi címen: https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/publications/reports/CEIOPS-DOC-32-08-Summary-of-a-survey-on-equalisation-provisions.pdf

62

(63)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 45. o. A SACE a Dealogic vállalat adatait említi, amely vállalat megállapította, hogy az összeolvadások és felvásárlások az európai pénzügyi ágazatban 2009-ben (176 milliárd EUR) alapvetően felére csökkentek a 2008-as évhez képest. 2009-ben a tranzakciók körülbelül 50 %-a értékcsökkenést elszenvedett eszközökre összpontosított.

63

(64)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 14. pont, benyújtva 2012. március 5-én, 4. o.

64

(65)  Ennek az érvnek a szemléltetésére Olaszország az alábbi bírósági ügyre hivatkozott: C-303/88. (EBHT 1991., I-1433.), – Olaszország kontra Bizottság („ENI/Lanerossi”), (21) bekezdés (lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 36. o.).

65

(66)  Bizalmas információ.

66

(67)  A kockázatkezelés ki van helyezve az anyavállalathoz (SACE). Lásd a (23) preambulumbekezdést.

67

(68)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 19. pont, benyújtva 2012. március 5-én, 6. o.

68

(69)  [...].

69

(70)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 33. o.

70

(71)  Tartalmazza a 2009-ben eladott életbiztosítási ágat („include il ramo vita”).

71

(72)  A SACE BT igazgatótanácsa által 2009. augusztus 4-én jóváhagyott, 2010–2011-es üzleti tervben foglalt előrejelzések, 8. o., (Lásd 4. melléklet – A SACE BT igazgatótanácsa 2009. augusztus 4-i ülésének jegyzőkönyve, benyújtva 2010. június 9-én).

72

(73)  A SACE BT igazgatótanácsa által 2011. november 24-én jóváhagyott, 2011–2013-as kiigazított üzleti tervben („Aggiornamento Piano Industriale”) szereplő előrejelzések, 8. és 19. o.. (Lásd 8. melléklet – A SACE BT igazgatótanácsa 2011. november 24-i ülésének jegyzőkönyve, benyújtva 2012. március 30-án).

73

(74)  A bruttó díjak – szemben a viszontbiztosítási költség nélküli nettó díjakkal – a viszontbiztosítók számára átengedett kockázati részt is fedezik.

74

(75)  ROE adózás előtti jövedelem/nettó értékként („patrimonio nettó”) kiszámítva, fel nem osztott nyereséget és 2011. december 31-én 108,7 millió EUR tőketámogatást feltételezve.

75

(76)  A Bizottság számításai a pénzügyi kimutatások és a 2011–2013-ra vonatkozó előrejelzések alapján.

76

(77)  HL C 195., 2009.8.19., 9. o.

77

(78)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 52. o.

78

(79)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 30–31. o.

79

(80)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 47. o.

80

(81)  A SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek, 6–7. o.

81

(82)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (64) preambulumbekezdését.

82

(83)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 7. o.

83

(84)  Lásd Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium – Válasz az információkérésre, 2011. szeptember 15., 6. o.

84

(85)  C-261/89 sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1991., I-4437), 8. pont; a fent említett C-278/92–C-280/92 sz., Spanyolország kontra Bizottság egyesített ügyek, 21. bekezdés; C-42/93 sz., Spanyolország kontra Bizottság ügy (EBHT 1994., I-4175), 13. pont.

85

Olaszország kontra Bizottság

Spanyolország kontra Bizottság

Spanyolország kontra Bizottság

(86)  Lásd az exporthitelről szóló közlemény 3.1. és 3.2. pontját, „Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének [jelenleg a EUMSZ 107. és 108. cikke] az állami hatóságok eszközeire vonatkozó alkalmazása” című bizottsági közleményt, 1984-9. sz. EK-értesítő, valamint a Bizottság tagállamokhoz címzett közleményét az EK-Szerződés 92., illetve 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK irányelv 5. cikkének a gyáriparban működő állami vállalkozásokra történő alkalmazásáról (HL C 307., 1993.11.13., 3. o.).

86

Az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének [jelenleg a EUMSZ 107. és 108. cikke] az állami hatóságok eszközeire vonatkozó alkalmazása

(87)  Lásd a T-228/99, T-233/99 sz. WestLB és Land Nordrhein-Westfalen kontra Bizottság ügyben 2003. március 6-án hozott ítélet 314. pontját.

87

WestLB és Land Nordrhein-Westfalen kontra Bizottság

(88)  Lásd a Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság ügyben 2003. március 6-án hozott ítéletet (T-228/99. és T-233/99. sz. ügy (EBHT II-435.) 254–255., 270. pont).

88

Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság

(89)  Lásd a C-124/10 P sz. Bizottság kontra Électricité de France (EDF) ügyben 2012. június 5-én hozott ítélet (EBHT 2012 I-0000. o.) 82–84. és 105. pontját.

89

Bizottság kontra Électricité de France (EDF)

(90)  Lásd a C-124/10 P sz. Bizottság kontra Électricité de France (EDF) ügyben 2012. június 5--én hozott ítélet (EBHT 2012 I-0000. o.), 86. pontját.

90

Bizottság kontra Électricité de France (EDF)

(91)  Az állami beavatkozás és a felszámolás alternatív forgatókönyve közötti összehasonlítás, és az utóbbi forgatókönyv választása esetén figyelembe veendő költségek tekintetében lásd az alábbi ítéleteket: a Gröditzer ügyben 2003. február 28-án hozott ítélet (EBHT I-1139., C-334/99., 133–141. pont) és a Spanyol Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 1994. szeptember 14-én hozott ítélet (EBHT 1994, I-04103., C-278/92., C-279/92. és C-280/92. számú egyesített ügyek, 21–22. pont).

91

Gröditzer ügyben 2003. február 28-án hozott ítélet

Spanyol Királyság kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(92)  Lásd a 22. melléklet 41. oldalát – A SACE 2004.12.31.-i pénzügyi kimutatásai, Olaszország 2008. február 12-i beadványa: „Detta »gestione« si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.pA., costituita in data 27 maggio 2004.”

92

„Detta »gestione« si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.pA., costituita in data 27 maggio 2004.”

(93)  Akkor Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE (Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE).

93

(94)  Lásd 10. és 11. melléklet, SACE – Válasz az információkérésre, benyújtva 2012. március 5-én.

94

(95)  Lásd 10. melléklet – a Külkereskedelmi Biztosítási Szolgáltatások Intézete – SACE igazgatótanácsa 2003. november 21-i ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003), 5–7. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.

95

(96)  Lásd a 10. mellékletet – Prezentáció az igazgatótanács számára: A SACE potenciális piacának értékelése a lehetséges növekedés tekintetében, 2003. november 21. (Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003), 43. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.

96

(97)  Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 1. melléklet, 2011. szeptember 15., 7. o.

97

(98)  Értékelés vagy ellenőrzés referenciával összehasonlítva (szabvány vagy referenciapont, amelyhez hasonlíthatók, vagy ahhoz képest értékelhetők a dolgok).

98

(99)  Az Assedile 100 %-áért fizetett teljes ár 41,8 millió EUR volt, a tanácsadó pedig 41,2 és 44,7 millió EUR közötti tartományt adott meg (lásd a SACE S.P.A. által 2011. május 5-én az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul benyújtott észrevételeket, 20. o., valamint annak 11. mellékletét). Az Assedile 70 %-ának kezdeti megvásárlása esetében az ár az értékelési tartomány alatt volt, a vállalat 70 %-áért 27 millió EUR összeget fizettek, ami az egész vállalatot tekintve 38,5 millió EUR árnak felelt volna meg. Az Assedile 30 %-ának 2008. március 6-i felvásárlásakor az árat az Assedile ismételt értékelése alapján határozták meg, ahogyan azt előre rögzítették a 70 % megvásárlásakor (2005. szeptember 30.) a részvényesi megállapodásban. Az ár körülbelül 41,8 millió EUR-nak felelt meg az Assedile 100 %-ra vonatkozóan, így a SACE BT 2008-ban kifizette a 14,8 millió EUR összegű fennmaradó részt (lásd SACE – Válasz az információkérésre, 2011. szeptember 15., 10–11. o.).

99

(100)  A SACE BT 2008-as éves jelentése (lásd 22–23. o.) szerint a globális válság miatt újragondolták a nemzetközi terjeszkedési stratégiát, és növelték a belföldi piacra helyezett hangsúlyt. Mivel a KUP a vártnál rosszabb pénzügyi eredményeket ért el, illetve a kelet-európai gazdasági helyzet figyelembevételével az igazgatótanács úgy vélte, hogy a befektetett összegek nem fognak megtérülni.

100

(101)  A SACE BT 2,2 millió EUR veszteséget regisztrált, szemben a 13,3 millió EUR összegű felvásárlási értékkel. 2009 végén a Ducroire 12,3 millió EUR csökkentéssel kiigazította a KUP vállalatban meglévő 66 %-os részesedésének értékét (amelyért 13,3 millió EUR összeget fizetett a 33 %-ért, majd további 11,1 millió EUR-t a SACE BT-nek, azaz összesen 24,4 millió EUR összeget), lásd a SACE 2011. május 5-i észrevételeinek 22. oldalát és a Ducroire 2009-es éves jelentésének 28. oldalát.

101

(102)  Olaszország 2010. április 8-i beadványa (5. oldal, 2. bekezdés) szerint a fedezet csak a piacképes kockázatokra vonatkozik.

102

(103)  Lásd a 14. mellékletet – ISVAP: A SACE BT vállalatnál végzett ellenőrzés eredményeinek jegyzőkönyve, 2010. október 11. (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 2010.10.11.), 55. o., Olaszország által beadva, 2012. március 5.

103

(104)  [...].

104

(105)  [...].

105

(106)  Lásd a Bizottság 2011. november 23-i C(2011) 7756 végleges határozata az SA.27386 (C 28/10) sz. ügyben – Rövid lejáratú exporthitel-biztosítási program – Portugália, még nem tették közzé, (93) preambulumbekezdés.

106

(107)  Lásd a Bizottság 2011. november 23-i C(2011) 7756 végleges határozata az SA.27386 (C 28/10) sz. ügyben – Rövid lejáratú exporthitel-biztosítási program – Portugália, még nem tették közzé, (68) preambulumbekezdés.

107

(108)  A Rövid lejáratú exporthitel-biztosítási program – Portugália ügyben (Bizottság 2011. november 23-i C(2011) 7756 végleges határozata az SA.27386 (C 28/10) sz. ügyben, még nem tették közzé, (93) preambulumbekezdés) a Bizottság ésszerű feltételezések és a közös piaci gyakorlat alapján kialakított egy számítási módszert a visszatérítendő összeg megállapítására (amelyet az említett határozat melléklete mutat be). Ebben a módszerben az állam által rendelkezésre bocsátott fedezet elméleti piaci ára az egyes ügyfelek esetében a magánbiztosító által (a díjtételek tekintetében) felszámított ár 110 %-ával egyenlő.

108

(109)  [...].

109

(110)  Ekkor az anyavállalat, a SACE előtt már ismert volt a SACE BT által 2009 első negyedévére elkönyvelt jelentős veszteség.

110

(111)  Lásd az 1. mellékletet – A SACE igazgatótanácsa 2009. május 26-i ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009), 4. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.

111

(112)  Lásd az Olaszország által a 2010. június 8-án kelt levélben benyújtottakat.

112

(113)  Lásd az Olaszország által a 2010. június 8-án kelt levélben benyújtottakat, 7. melléklet, 29. o.

113

(114)  Lásd Elsőfokú Bíróság, T-129/95., T-2/96. és T-97/96., (EBHT 1999., II-0001.) Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH és Lech-Stahlwerke GmbH kontra Bizottság, 116. pont.

114

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH és Lech-Stahlwerke GmbH kontra Bizottság

(115)  Lásd a Bizottság 1996. január 31-i 96/278/EK határozatát (HL L 104., 1996.4.27., 25. o.) – Iberia, VII. rész, 15. bekezdés.

115

(116)  Lásd Bíróság, C-305/89., (EBHT 1991., I-1601.), 22. pont – Olaszország kontra Bizottság („Alfa Romeo”); az 1994. július 27-i 94/662/EK bizottsági határozatot (HL L 258., 1994.10.6., 26. o.), VII. rész, 21. pont – Air France; és az 1997. július 15-i 97/789/EK bizottsági határozatot (HL L 322., 1997.1.25., 44. o.) – Alitalia, VII. rész, 6. pont.

116

Olaszország kontra Bizottság

Air France

Alitalia

(117)  A SACE 2009-es pénzügyi kimutatásai és a kiegészítő megjegyzések 5–7. melléklete szerint a SACE BT irányítás alatt álló egység növekedése 70 millió EUR-t tett ki.

117

(118)  A Bizottság közleménye a tagállamoknak az EGK-Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK irányelv 5. cikkének a termelői ágazat állami vállalataira való alkalmazásáról (HL C 307., 1993.11.13., 3. o.).

118

(119)  A Bizottság közleménye a tagállamoknak az EGK-Szerződés 92., illetve 93. cikkének alkalmazásáról, 36. pont.

119

(120)  A SACE az érvek egyikeként hivatkozik az üzleti tevékenységek más irányba történő orientálására is (Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételeket, 36. o.). A gyakorlatban azonban a Bizottság erre vonatkozó kérdésére Olaszország megerősítette, hogy a SACE nem tervezett jelentős változtatást a SACE BT üzleti tevékenységében (Lásd SACE – Válasz az információkérésre, 2011. szeptember 15., 13. o.)

120

(121)  Lásd: ENI kontra Lanerossi ítélet, 21. pont.

121

(122)  Lásd ENI kontra Lanerossi ítélet, 22. pont.

122

(123)  Forrás: Olaszország által 2010. június 8-án kelt levélben benyújtottak, 7. melléklet, 28. o.

123

Forrás:

(124)  A Beta értéke, a vállalat kockázatosságának mértéke, a pénzpiac egészével összevetve 0,8 volt a 2000–2004-es időszakban, ahol 1 az általános pénzpiaci kockázatot jelenti.

124

(125)  A számításokhoz használt adatok forrása: a saját tőke könyv szerinti értéke esetében – http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf, a részvényár esetében: http://www.eulerhermes.com/finance/share/share-price.aspx

125

(126)  Az Euler-Hermes a 2009. első negyedévi eredményeinek 2009. május 6-án kelt prezentációjában megállapította, hogy a világ az elmúlt 50 év legsúlyosabb kereskedelmi recesszióját éli át, és a fizetésképtelenné váló vállalkozások száma növekszik (lásd az alábbi címen elérhető prezentáció 5. és 7. oldalát: http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf).

126

(127)  Lásd a Bizottság közleményét – A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.) 12. pont.

127

(128)  A C-482/99 sz. ügyben 2002. május 16-án hozott Stardust Marine ítélet (EBHT 2002, I–4397. o.)

128

Stardust Marine

(129)  Elsőfokú Bíróság, T-68/03. (EBHT 2007., II-2911) – Olympic Airways kontra Bizottság, 312–319. pont.

129

Olympic Airways kontra Bizottság

(130)  A T-442/03 sz. SIC kontra Bizottság ügy (EBHT 2008., II-1161).

130

SIC kontra Bizottság

(131)  110. pont.

131

(132)  105. pont.

132

(133)  Lásd a Stardust Marine ítélet 52., 54., 55. és 56. pontját.

133

Stardust Marine

(134)  Lásd továbbá a SACE alábbi címen elérhető alapszabálya 13. cikkének 2. bekezdését: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/normativa/nuovo_statuto.pdf

134

(135)  Lásd a C-482/99 sz. 2002. május 16-án hozott Stardust Marine ítélet 55. pontját (EBHT 2002, I-4397. o.), amely hivatkozik a C-303/88 sz. Olasz Köztársaság kontra Bizottság ügy (EBHT 1991., I-01433), 11. és 12. pontjára és a C-305/89 sz. Olasz Köztársaság kontra Bizottság ügy (EBHT 1991., I-01603), 13–14. pontjára.

135

Stardust Marine

Olasz Köztársaság kontra Bizottság

Olasz Köztársaság kontra Bizottság

(136)  A módosításokkal a 2003. november 24-i 326. számú törvénnyé átalakított, 2003. szeptember 30-i 269 sz. törvényerejű rendelet 6.12. cikke.

136

(137)  E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az első intézkedés vizsgálata során a SACE BT társasági tőkéje tekintetében konzultáltak a Gazdasági és Pénzügyi Minisztériummal. Lásd 2. melléklet – A SACE igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) 2004. április 28-i ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 28 aprile 2004), a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek, 74–75. o.: „... a SACE 2 [a létrehozandó új vállalat ideiglenes neve, a későbbi SACE BT] társasági tőke tekintetében – a Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium meghallgatását követően – az előzetesen 100 millió EUR összegben lett számszerűsítve” („... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro”.)

137

a SACE 2 [a létrehozandó új vállalat ideiglenes neve, a későbbi SACE BT] társasági tőke tekintetében – a Gazdasági és Pénzügyi Minisztérium meghallgatását követően – az előzetesen 100 millió EUR összegben lett számszerűsítve” („... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro”

(138)  2004-ben, amikor a SACE részvénytársasággá alakult, és megtörtént az első intézkedés, a SACE igazgatótanácsának („Consiglio di Amministrazione”) legtöbb tagja rendelkezett valamilyen tisztséggel az olasz közigazgatásban, azaz a Gazdasági és Pénzügyminisztériumban, a Külügyminisztériumban vagy egyéb közintézményekben (Iparfejlesztési Intézet – Istituto per la Promozione Industriale, Hírközlési Szabályozó Hatóság – Autorità per le garanzie nelle comunicazioni, és az Olasz Külkereskedelmi Intézet – Istituto nazionale per il Commercio Estero). A SACE igazgatótanácsának akkori elnöke pedig megtartotta vezető tisztségét a Gazdasági és Pénzügyminisztériumban. A felelősségi köre nemzetközi pénzügyi kapcsolatokra terjedt ki.

138

(139)  Lásd 8. melléklet – A SACE igazgatótanácsa 2009. április 1-jei ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009), 8. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.:

139

„... iii. sull'opportunità che, in tale ottica, non vi sia una diminuzione di volume tanto sul versante assicurativo »non a mercato« quanto sel versante dell'assicurazione dei rischi a mercato”.

(140)  Lásd 8. melléklet – A SACE igazgatótanácsa 2009. április 1-jei ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009), 9. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.:

140

„... l'attività di support al sistema delle imprese svolta dalla SACE non sempre viene chiaramente percepita all'esterno, concordando, altresì, sull'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, anche mediante la ricapitalizzazione della stessa”.

(141)  Lásd 8. melléklet – A SACE igazgatótanácsa 2009. április 1-jei ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009), 8. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.:

141

„... ii. l'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, mediante il quale il Gruppo SACE adempie alla propria funzione istituzionale di supporto al sistema delle imprese italiane”.

(142)  Lásd az alábbi címen elérhető sajtóközlemény 1. oldalát: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/comunicati/2009/20090401_-_Comunicato_Bilancio_2008_Gruppo_SACE_e_controllate_-_final__11_.pdf

142

(143)  A SACE a közjog hatálya alá tartozó állami szerv volt, és 2004. január 1-jén, azaz nem sokkal a SACE BT létrehozása és az első intézkedés végrehajtása előtt vált részvénytársasággá. Továbbá, a tény, hogy a SACE BT vállalatot 105,8 millió EUR tőkével nem sokkal a SACE jogállásának megváltozása után hozták létre arra utal, hogy az államnak a SACE szerkezetátalakítására vonatkozó 2004-es döntése magában foglalta a SACE BT létrehozását.

143

(144)  Lásd 1. melléklet – A SACE igazgatótanácsa 2009. május 26-i ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009), 3–4. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.:

144

„[...]”.

(145)  A SACE BT igazgatótanácsa („Consiglio di Amministrazione”) 2009. május 27-i ülésének jegyzőkönyve (Verbale della Riunione del Consiglio di Administrazione di SACE BT S.p.A., 27 maggio 2009), benyújtva 2010. június 9-én, 5. o.: „nella valutazione dei risultati della Società e del revised budget deve considerarsi la mission di sostegno al mercato che SACE BT deve continuare a perseguire”.

145

revised budget

mission

(146)  Meg kell jegyezni továbbá, hogy 2009-ben, az életbiztosítási üzletágnak a SACE BT vállalattól a Vittoria Assicurazioni S.p.A.vállalatba történő átvitelének jóváhagyásakor az Olasz Versenyhivatal (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) a SACE BT vállalatot az alábbi módon jellemezte: „[...] a Gazdasági és Pénzügyminisztérium által közvetett módon irányított vállalat [...]”. Lásd Bollettino n. 15 del 4 maggio 2009, p. 7, C10007 – Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento n. 19768, online elérhető az alábbi címen: http://www.agcm.it/trasp-statistiche/doc_download/868-15-09.html

146

(147)  Lásd a SACE által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul 2011. május 5-én benyújtott észrevételek 16. mellékletét („Kockázatkezelési feljegyzés, SACE S.p.a, 2009. március 19.”). A megjegyzés a(z) [...], biztosítási bróker által készített, 2008. november 14-én kelt jelentésen alapul: „Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable”. A jelentés részletes elemzést tartalmaz a vállalat technikai trendjéről és különösen az aktuális (2008 végén érvényes) viszontbiztosítási szerződések az eredményekre, a jelenlegi és jövőbeni tőkekövetelményekre („requisiti patrimoniali”) gyakorolt hatásáról.

147

requisiti patrimoniali

(148)  Lásd 5. melléklet – A SACE igazgatótanácsa 2009. április 1-jei ülésének jegyzőkönyve (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 1 aprile 2009), 3. o., Olaszország beadványa, 2012. március 5.:

148

„... una dotazione riassicurativa da parte di SACE S.p.A. in favore della controllata SACE BT, al fine di consentirle un mantenimento della propria capacità di affidamento, in particolare nel segmento delle piccole medie imprese.

Il Consiglio di Amministrazione approva la partecipazione della società al Tratatto Excess Loss a copertura delle quote non accettate da riassicuratori di mercato e fino ad una massima perdita potenziale di EUR 48 mln. Le condizioni economiche praticate dovranno essere a mercato e pari a quelle accettate dai riassicuratori privati”

(149)  A SACE alapszabálya 4. cikkének (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A vállalat köthet viszontbiztosítási és együttbiztosítási szerződéseket engedéllyel rendelkező olasz szervezetekkel vagy cégekkel, külföldi szervezetekkel vagy vállalatokkal vagy nemzetközi szervezetekkel, valamint piaci feltételek mellett szerződést köthet biztosítható kockázatok fedezésére a piac vezető szereplőivel” („La Società può concludere accordi di riassicurazione e coassicurazione con enti o imprese italiani autorizzati, con enti o imprese esteri o con organismi internazionali, nonché stipulare contratti di copertura del rischio assicurativo, a condizioni di mercato, con primari operatori del settore”).

149

(150)  Lásd még az exporthitelről szóló közlemény 3. és 2.1. pontját.

150

151

„3.2. A 3.1. bekezdésben felsorolt bánásmódok [többek között a tőkejuttatások] az abból részesedő exporthitel-biztosítóknak pénzügyi előnyöket nyújtanak vagy nyújthatnak a többi exporthitel-biztosítóval szemben. Az ilyen, bizonyos vállalkozásoknak nyújtott pénzügyi előnyök torzítják a versenyt, és a Szerződés 92. cikke (1) bekezdésének megfelelően vett állami támogatásnak minősülnek.

[...]

A 3.1. bekezdésben felsorolt, piacképes kockázatokra nyújtott pénzügyi előnyök [...] a különböző tagállamokban a piacképes kockázatok számára elérhető biztosítási fedezetek eltéréséhez vezetnek, ezáltal torzítják a tagállamokban a vállalkozások közötti versenyt”

(152)  A rendelkezésre álló adatok csak a kezességi biztosítási üzletágra vonatkoznak (i dati riportati sono relativi solo at ramo cauzioni)

152

Forrás: 2010–2011-re vonatkozó üzleti terv, amelyet a SACE BT igazgatótanácsa 2009. augusztus 4-én hagyott jóvá, és a 2011–2013-ra vonatkozó kiigazított üzleti terv, amelyet a SACE BT igazgatótanácsa 2011. november 24-én hagyott jóvá.

Forrás:

(153)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

153

(154)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (137) preambulumbekezdését.

154

(155)  Lásd az Olaszország által 2010. június 8-án kelt levélben benyújtottakat, 7. melléklet, 29. o.

155

(156)  Lásd a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatások 3. cikkének (1) bekezdését.

156

(157)  A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.).

157

(158)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

158

(159)  HL C 119., 2002.5.22., 22. o.

159

(160)  HL C 217., 2001.8.2., 2. o.

160

(161)  HL C 307., 2004.12.11., 12. o.

161

(162)  HL C 325., 2005.12.22., 22. o.

162

(163)  Miután azt 2010-ben ismét módosították (HL C 329., 2010.12.7., 6. o.), a szóban forgó intézkedések elfogadását követően, ezt az exporthitelről szóló közleményt a közelmúltban egy új, a rövid lejáratú exporthitel-biztosításokról szóló közlemény (HL C 392., 2012.12.19., 1. o.) váltotta fel, amely csupán 2013. január 1-jétől alkalmazandó („az új exporthitel-közlemény”). A Bizottság mindenesetre a teljesség kedvéért megjegyzi, hogy az alábbi bekezdésekben bemutatott értékelés nem módosulna az új exporthitel-közlemény rendelkezései értelmében sem.

163

(164)  HL C 16., 2009.1.22., 1. o.

164

(165)  Lásd a Bizottság 2011. november 23-i C(2011) 7756 végleges határozata az SA.27386 (C 28/10) sz. ügyben – Rövid lejáratú exporthitel-biztosítási program – Portugália, még nem tették közzé.

165

(166)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

166

---

MELLÉKLET

INFORMÁCIÓK A FELVETT, A VISSZAFIZETENDŐ ÉS A MÁR VISSZAFIZETETT TÁMOGATÁSI ÖSSZEGEKRŐL

| A kedvezményezett azonosító adatai | A támogatási program keretében felvett teljes összeg (1) | A teljes visszafizetendő összeg (1)

  (Tőke) | Már visszafizetett teljes összeg (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tőke | Visszafizetési kamat |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

A kedvezményezett azonosító adatai

A támogatási program keretében felvett teljes összeg (1)

A teljes visszafizetendő összeg (1)

(Tőke)

Már visszafizetett teljes összeg (1)

Tőke

Visszafizetési kamat

---

(1)  Millió nemzeti fizetőeszközben.

---

| 12.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 239/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 239/64

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2014. augusztus 6.)

a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúra európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (DARIAH ERIC) való létrehozásáról

(2014/526/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Ausztria, Belgium, Ciprus, Dánia, Franciaország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Luxemburg, Málta, Németország, Olaszország, Szerbia és Szlovénia felkérte a Bizottságot, hogy európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként hozza létre a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúrát (a továbbiakban: DARIAH ERIC). |
| --- | --- |

(1)

Ausztria, Belgium, Ciprus, Dánia, Franciaország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Luxemburg, Málta, Németország, Olaszország, Szerbia és Szlovénia felkérte a Bizottságot, hogy európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként hozza létre a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúrát (a továbbiakban: DARIAH ERIC).

| (2) | Ausztria, Belgium, Ciprus, Dánia, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Luxemburg, Málta, Németország, Olaszország, Szerbia és Szlovénia Franciaországot jelölték ki a DARIAH ERIC fogadó tagállamaként. |
| --- | --- |

(2)

Ausztria, Belgium, Ciprus, Dánia, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Luxemburg, Málta, Németország, Olaszország, Szerbia és Szlovénia Franciaországot jelölték ki a DARIAH ERIC fogadó tagállamaként.

| (3) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 723/2009/EK rendelet 20. cikkében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 723/2009/EK rendelet 20. cikkében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Bizottság európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként létrehozza a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúrát (DARIAH ERIC).

(2)   A DARIAH ERIC alapszabályát a melléklet tartalmazza. Az alapszabály folyamatosan frissül, és a DARIAH ERIC honlapján és a létesítő okirat szerinti székhelyén nyilvánosan hozzáférhető.

(3)   Az alapszabály azon lényeges elemei, amelyek módosításához a 723/2009/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság jóváhagyása szükséges, az 1., 2. és a 23–30. cikkben találhatók.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 6-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 206., 2009.8.8., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A DARIAH ERIC ALAPSZABÁLYA

AUSZTRIA,

BELGIUM,

CIPRUS,

DÁNIA,

FRANCIAORSZÁG,

GÖRÖGORSZÁG,

HOLLANDIA,

HORVÁTORSZÁG,

ÍRORSZÁG,

LUXEMBURG,

MÁLTA,

NÉMETORSZÁG,

OLASZORSZÁG,

SZERBIA,

SZLOVÉNIA,

a továbbiakban: az alapító tagok

FELISMERVE a DARIAH ERIC megfigyelőinek és együttműködő partnereinek fontos szerepét;

AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy támogassák a művészeteket és a bölcsészettudományt Európában;

AZZAL A KÍVÁNSÁGGAL, hogy a művészetek és bölcsészettudomány terén a digitális támogatású kutatás korszerű infrastruktúráját hozzák létre;

SZEM ELŐTT TARTVA a 211583. sz. támogatási megállapodás értelmében a Bizottság által finanszírozott DARIAH előkészítő projekt eredményeit;

FELKÉRVE az Európai Bizottságot a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúra európai kutatási infrastruktúra-konzorciumként (DARIAH ERIC) való létrehozására;

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Név, székhely, helyszín és munkanyelv

(1)   Létrejön a „művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúra” elnevezésű európai kutatási infrastruktúra, a továbbiakban: DARIAH.

(2)   A DARIAH jogi formája európai kutatási infrastruktúra-konzorcium (ERIC), amelyet a 723/2009/EK rendelet rendelkezései szerint, DARIAH ERIC néven jegyeznek be.

(3)   A DARIAH ERIC szétszórtan elhelyezkedő kutatási infrastruktúraként működik. Tevékenységét a virtuális kompetenciaközpontokon keresztül látja el.

(4)   A DARIAH ERIC létesítő okirat szerinti székhelye Párizsban, Franciaországban található.

(5)   A DARIAH ERIC munkanyelve az angol. Az alapszabályt angolul, franciául és az EU valamennyi más hivatalos nyelvén hitelesnek kell tekinteni. Egyik nyelvi változat sem élvez elsőbbséget.

2. cikk

Célkitűzések, a tevékenységek összehangolása és elosztása

(1)   A DARIAH ERIC feladata a bölcsészettudomány és művészetek területén folytatott digitális kutatások előmozdítása és támogatása. A DARIAH ERIC infrastruktúrát hoz létre, tart fenn és működtet az ikt-alapú kutatási gyakorlatok támogatására.

(2)   A DARIAH ERIC együttműködik a kutatási és oktatási közösségekkel a következők érdekében:

| a) | ikt-alapú módszerek és eszközök feltárása és alkalmazása, amelynek célja, hogy lehetőség nyíljon új kutatási kérdések megfogalmazására, illetve régi kérdések átfogalmazására; |
| --- | --- |

a)

ikt-alapú módszerek és eszközök feltárása és alkalmazása, amelynek célja, hogy lehetőség nyíljon új kutatási kérdések megfogalmazására, illetve régi kérdések átfogalmazására;

| b) | jobb kutatási lehetőségek teremtése és jobb eredmények elérése a szétszórt digitális forrásanyagok összekapcsolása révén; |
| --- | --- |

b)

jobb kutatási lehetőségek teremtése és jobb eredmények elérése a szétszórt digitális forrásanyagok összekapcsolása révén;

| c) | az ismeretek, tapasztalatok, módszerek és gyakorlatok szakterületek és tudományágak közötti cseréje. |
| --- | --- |

c)

az ismeretek, tapasztalatok, módszerek és gyakorlatok szakterületek és tudományágak közötti cseréje.

(3)   a DARIAH ERIC tevékenységeinek összehangolásáért a 3. cikkben meghatározott DARIAH–EU Koordinációs Hivatal (DCO) felel. Kezdetben Franciaországban, Németországban és Hollandiában rendelkezik irodával.

(4)   A DARIAH–EU Koordinációs Hivatal tevékenységeinek meghatározásáról, megszervezéséről és elosztásáról az igazgatótanács dönt.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen alapszabály alkalmazásában az alábbi, nagy kezdőbetűs kifejezések a következőket jelentik:

Együttműködő partner
  : Olyan közfeladatot ellátó köz- vagy magánintézmény, amely nem résztvevő ország területén működik, és amelyet a DARIAH ERIC ezen alapszabály 5. cikke értelmében egy vagy több virtuális kompetencia-központ munkájában való részvételre felvett.

DARIAH–EU Koordinációs Hivatal (DCO)
  : A DARIAH ERIC tevékenységének összehangolásáért felelős egység. Támogatja és összefogja a DARIAH ERIC valamennyi szintjét (közgyűlés, tudományos tanács, igazgatótanács, felső vezetői csoport, nemzeti koordinátori bizottság és közös kutatási bizottság). Koordinátori szerepkörében a DARIAH–EU Koordinációs Hivatal felügyeli a DARIAH ERIC valamennyi partnerével és testületével fenntartott kapcsolatokat, illetve számos vertikális (pl. az igazgatási eljárások ellenőrzése) és horizontális (pl. központi szolgáltatások, általános finanszírozás, jogi és adózási követelmények, a készségek és ismeretek átadása) feladatot is ellát.

Nemzeti koordinációs intézmény
  : Az egyes tagok és megfigyelők által kijelölt intézmény, amelynek feladata a nemzeti DARIAH-tevékenységek összehangolása.

Nemzeti koordinátor
  : Az egyes tagok vagy megfigyelők által kijelölt személy, aki a nemzeti DARIAH-ütemterv elkészítéséért és a nemzeti természetbeni hozzájárulásokért felel.

Partnerintézmény
  : Olyan közfeladatot ellátó köz- vagy magánintézmény, amelyet a DARIAH ERIC egy vagy több virtuális kompetencia-központ munkájában való részvételre felvett.

Virtuális kompetenciaközpont (VCC)
  : A virtuális kompetenciaközpont olyan virtuális csoport, amely a partnerintézmények személyzetének tagjaiból áll, és amely a DARIAH ERIC műveleti feladatait látja el.

VCC-elnök
  : A VCC tevékenységeit igazgató partnerintézmény, amelyet az igazgatótanács jelöl ki.

VCC-igazgató
  : A VCC-elnök ajánlása alapján az igazgatótanács által kinevezett személy, aki a VCC tevékenységének összehangolásáért felel.

2. FEJEZET

TAGSÁG, MEGFIGYELŐI STÁTUSZ, PARTNERSÉG

4. cikk

Tagok, megfigyelők és együttműködő partnerek

(1)   A tagállamok, társult országok, illetve a társult országokon kívüli harmadik országok, valamint a kormányközi szervezetek jogosultak a DARIAH ERIC tagjaivá válni, az itt meghatározott alaki követelményekre és a közgyűlés határozatára is figyelemmel.

(2)   A tagállamok, társult országok, illetve a társult országokon kívüli harmadik országok, valamint a kormányközi szervezetek lehetnek megfigyelők a DARIAH ERIC keretén belül az itt meghatározott alaki követelményekre és a közgyűlés határozatára is figyelemmel.

(3)   A DARIAH ERIC tagsága legalább egy tagállamból és két további országból áll, amely utóbbiak lehetnek tagállamok vagy társult országok.

(4)   A tagállamok és a társult országok a közgyűlésben együttesen rendelkeznek a szavazati jogok többségével.

(5)   A tagok az I. mellékletben felsorolt nemzeti koordinációs intézmény feladatára közfeladatot ellátó nemzeti köz- vagy magánintézményeket jelölnek ki. A tagokat a DARIAH ERIC műveleteiben a nemzeti koordinációs intézmények képviselik.

(6)   A megfigyelők az I. mellékletben felsorolt nemzeti koordinációs intézmény feladatára közfeladatot ellátó nemzeti köz- vagy magánintézményeket jelölnek ki. A megfigyelőket a DARIAH ERIC műveleteiben a nemzeti koordinációs intézmények képviselik.

(7)   A tagokat, megfigyelőket és az őket képviselő jogalanyokat az I. melléklet sorolja fel. A tagokra az ERIC-kérelem benyújtása során alapító tagokként történik hivatkozás.

(8)   A DARIAH ERIC megállapodásokat köthet együttműködő partnerekkel.

5. cikk

Tagok, megfigyelők és együttműködő partnerek felvétele

(1)   Bármely állam vagy kormányközi szervezet, amely tag vagy megfigyelő kíván lenni, illetve bármely intézmény, amely együttműködő partner kíván lenni, írásban kérelmezi azt a DARIAH ERIC-től.

(2)   A tagok vagy megfigyelők kérelmükben megadják a DARIAH nemzeti tevékenységeit a későbbiekben összehangoló nemzeti koordinációs intézmény nevét.

(3)   Az igazgatótanács továbbítja a kérelmet a közgyűlésnek, a kérelmező felvételére vagy elutasítására irányuló ajánlással együtt.

(4)   A közgyűlés dönt az új tag, megfigyelő vagy együttműködő partner felvételéről.

(5)   A DARIAH ERIC és az együttműködő partner a közgyűlés ajánlásai alapján legalább két évre kötelező erejű megállapodást köt, amely meghatározza az együttműködés keretét; két év elteltével az együttműködést értékelni kell.

6. cikk

A tagság vagy a megfigyelői státus megszűnése

(1)   Amennyiben a közgyűlés azt állapítja meg, hogy valamely tag vagy megfigyelő az alapszabályt vagy a belső eljárási szabályzatot súlyosan megsértve jár el, és ha a tag vagy a megfigyelő ezt a jogsértést hat hónapon belül nem orvosolja, a közgyűlés dönthet a jogsértő tag vagy megfigyelő kizárásáról.

(2)   A jogsértő tag szavazata a határozathozatal során nem számít.

(3)   A jogsértő tag vagy megfigyelő jogosult arra, hogy a közgyűlésnek a kérdésben való döntését megelőzően álláspontját kifejtse a közgyűlés előtt.

(4)   A DARIAH ERIC-ben betöltött tagság vagy megfigyelői státus első öt évében a tagok vagy megfigyelők nem léphetnek ki, kivéve, ha a közgyűlés ezt kivételesen jóváhagyja.

(5)   Azok a tagok vagy megfigyelők, amelyek eredetileg nem vállalnak öt évre szóló kötelezettséget, a rövidebb időtartamot feltüntető nyilatkozatot írnak alá, amelyet a közgyűlés figyelembe vesz, amikor az 5. cikk (4) bekezdése értelmében a felvételről dönt.

(6)   A DARIAH ERIC-ben betöltött tagság vagy megfigyelői státus első öt évét követően a tag vagy megfigyelő kiléphet, amennyiben erről a kilépés hatálybalépése előtt legalább hat hónappal bejelentést tesz.

(7)   A kilépni kívánó tag vagy megfigyelő pénzügyi kötelezettségeit a kilépés pénzügyi évének egészére vonatkozóan köteles maradéktalanul teljesíteni.

3. FEJEZET

A TAGOK, MEGFIGYELŐK ÉS EGYÜTTMŰKÖDŐ PARTNEREK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI

7. cikk

Tagok

(1)   A DARIAH ERIC tagjai minden eszközt és szolgáltatást igénybe vehetnek, és minden tevékenységben részt vehetnek. Joguk van részt venni és szavazni a közgyűlésben. Partnerintézményeiknek jogukban áll valamelyik VCC elnöki tisztségét ellátni, az itt meghatározott eljárásra is figyelemmel.

(2)   A tagok a 18. cikk (1) bekezdésében és a II. mellékletben előírt elvek és számítási módszer alapján éves hozzájárulást fizetnek a DARIAH ERIC költségvetésébe.

(3)   Az igazgatótanács ajánlást tesz a kormányközi szervezetek, illetve az Európa Tanács által el nem ismert országok hozzájárulására, amelyet a közgyűlésnek jóvá kell hagynia.

8. cikk

Megfigyelők

(1)   A DARIAH ERIC megfigyelői minden eszközt és szolgáltatást igénybe vehetnek, és minden tevékenységben részt vehetnek. A megfigyelők emellett jelen lehetnek és felszólalhatnak a közgyűlés ülésein, szavazati joggal azonban nem rendelkeznek.

(2)   A megfigyelők a 18. cikk (1) bekezdésében és a II. mellékletben előírt elvek és számítási módszer alapján éves hozzájárulást fizetnek a DARIAH ERIC költségvetésébe.

(3)   Az igazgatótanács ajánlást tesz a kormányközi szervezetek, illetve az Európa Tanács által el nem ismert országok hozzájárulására, amelyet a közgyűlésnek jóvá kell hagynia.

9. cikk

Együttműködő partnerek

Az együttműködő partnerek jogait és kötelezettségeit az 5. cikk (5) bekezdésében meghatározott kötelező erejű megállapodás rögzíti.

4. FEJEZET

IRÁNYÍTÁS

10. cikk

Közgyűlés

(1)   A DARIAH ERIC irányító szerve a közgyűlés, amely a DARIAH ERIC tagjainak képviselőiből áll. A DARIAH ERIC megfigyelőinek képviselői jelen lehetnek és felszólalhatnak a közgyűlés ülésein, szavazati joggal azonban nem rendelkeznek.

(2)   A valamely tagot vagy megfigyelőt képviselő szervezetek egy-egy hivatalos képviselőt jelölhetnek ki. Ezenfelül minden tag és megfigyelő elhozhatja nemzeti koordinátorát vagy más szakértőket. A tagok vagy megfigyelők küldöttségei legfeljebb három személyből állhatnak.

(3)   Az egyes tagok, illetve delegációik egyetlen szavazattal rendelkeznek.

(4)   Azon tagok szavazati jogát, akik hozzájárulásukat a közgyűlés ülésének napjáig nem fizették meg, felfüggesztik.

(5)   A tagállamok és a társult országok a közgyűlésben mindig a szavazati jogok többségével rendelkeznek. Amennyiben e rendelkezés végrehajtásához további szavazati jogokra van szükség, e szavazati jogok elosztása a közgyűlés határozatával válik hatályossá.

(6)   A közgyűlés a szavazatok egyszerű többségével tagjai közül hároméves, megújítható időtartamra megválasztja saját elnökét és alelnökét. Az elnököt annak távollétében, illetve összeférhetetlenség esetén az alelnök helyettesíti. Az elnök, illetve az általa felhatalmazott személy felel az I. melléklet naprakésszé tételéért, így mindig pontos jegyzék áll rendelkezésre a tagokról, megfigyelőkről és az őket képviselő jogalanyokról.

(7)   A közgyűlés évente ülésezik rendes ülés keretében, illetve megismételt ülésen, ha a rendes ülést elnapolják; ezenfelül rendkívüli üléseket is tarthat.

(8)   A közgyűlés bármely típusú ülésének megszervezésével (azaz a rendes üléssel, a megismételt üléssel, a rendkívüli üléssel, az üléseken való képviselettel, a meghívási határidőkkel, a napirendekkel, a jegyzőkönyvekkel stb.) kapcsolatos működési információkat a belső eljárási szabályzat tartalmazza.

(9)   Ha a szavazásra jogosult tagok legalább kétharmada jelen van, vagy képviselteti magát, a rendes ülést határozatképesnek kell nyilvánítani. A közgyűlés megismételt ülését a jelen lévő vagy képviselt tagok létszámától függetlenül határozatképesnek kell tekinteni.

(10)   Egyszerű többség akkor alakul ki, ha a határozatot támogató leadott szavazatok száma magasabb a határozatot ellenző leadott szavazatokénál. A határozatokra a (13)–(17) bekezdés rendelkezési szerint további többségi feltételek vonatkozhatnak.

(11)   A közgyűlés érvényesen

| a) | csak akkor ülésezhet, ha a határozatképesség feltételei teljesülnek; |
| --- | --- |

a)

csak akkor ülésezhet, ha a határozatképesség feltételei teljesülnek;

| b) | csak akkor hozhat határozatot, ha a többségi követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

csak akkor hozhat határozatot, ha a többségi követelmények teljesülnek.

(12)   A közgyűlés valamennyi kérdést érintően megtesz minden erőfeszítést a konszenzus elérésére. Konszenzus hiányában az adott kérdésben a közgyűlés a (13)–(17) bekezdésben ismertetett súlyozott szavazással határoz.

(13)   A közgyűlés egyszerű többséggel

| a) | vesz fel új tagokat, megfigyelőket és együttműködő partnereket; |
| --- | --- |

a)

vesz fel új tagokat, megfigyelőket és együttműködő partnereket;

| b) | hagyja jóvá a pénzügyi jelentéseket és az éves tevékenységi jelentést; |
| --- | --- |

b)

hagyja jóvá a pénzügyi jelentéseket és az éves tevékenységi jelentést;

| c) | nevezi ki vagy menti fel a tudományos tanács tagjait; |
| --- | --- |

c)

nevezi ki vagy menti fel a tudományos tanács tagjait;

| d) | hosszabbítja meg a DARIAH ERIC tartamát; |
| --- | --- |

d)

hosszabbítja meg a DARIAH ERIC tartamát;

| e) | nevezi ki az ellenőröket; |
| --- | --- |

e)

nevezi ki az ellenőröket;

| f) | fogadja el valamely tag vagy megfigyelő rendkívüli kilépését. |
| --- | --- |

f)

fogadja el valamely tag vagy megfigyelő rendkívüli kilépését.

(14)   A közgyűlés a DARIAH ERIC-be a 18. cikk (1) bekezdésében és a II. mellékletben meghatározott éves hozzájárulások legalább ötven százalékát képviselő tagok igenlő szavazatát is magában foglaló egyszerű többséggel

| a) | jogosult a költségvetést bármikor módosítani, továbbá a II. mellékletben bemutatott elveknek megfelelően módosíthatja a hozzájárulások előirányzatait és számításait; |
| --- | --- |

a)

jogosult a költségvetést bármikor módosítani, továbbá a II. mellékletben bemutatott elveknek megfelelően módosíthatja a hozzájárulások előirányzatait és számításait;

| b) | hagyja jóvá a stratégiai irányokat és a tevékenységi programot, köztük az egyes VCC-k programjait és költségvetését; |
| --- | --- |

b)

hagyja jóvá a stratégiai irányokat és a tevékenységi programot, köztük az egyes VCC-k programjait és költségvetését;

| c) | nevezi ki vagy menti fel bármikor az igazgatókat az általa meghatározott szabályok szerint. |
| --- | --- |

c)

nevezi ki vagy menti fel bármikor az igazgatókat az általa meghatározott szabályok szerint.

(15)   A 723/2009/EK rendelet 9. cikke (3) bekezdésének sérelme nélkül a közgyűlés a DARIAH ERIC részére a 18. cikk (1) bekezdésének és a II. mellékletnek megfelelően befizetett éves hozzájárulások legalább hetvenöt százalékát képviselő tagok igenlő szavazatát is magában foglaló egyszerű többséggel

| a) | hagyja jóvá valamely, az alapszabály módosítására irányuló napirendi pont későbbi felvételét a napirendbe; |
| --- | --- |

a)

hagyja jóvá valamely, az alapszabály módosítására irányuló napirendi pont későbbi felvételét a napirendbe;

| b) | javasolja az alapszabály módosítását a 723/2009/EK rendeletben megállapított rendelkezésekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

javasolja az alapszabály módosítását a 723/2009/EK rendeletben megállapított rendelkezésekkel összhangban;

| c) | fogadja el a belső eljárási szabályzatot; |
| --- | --- |

c)

fogadja el a belső eljárási szabályzatot;

| d) | hagyja jóvá az éves költségvetést, ideértve a természetbeni hozzájárulásokat is, legkésőbb a megelőző pénzügyi év novemberében. |
| --- | --- |

d)

hagyja jóvá az éves költségvetést, ideértve a természetbeni hozzájárulásokat is, legkésőbb a megelőző pénzügyi év novemberében.

(16)   A közgyűlés egyhangú határozattal

| a) | zár ki tagokat vagy megfigyelőket. A szóban forgó tag szavazata a határozathozatal során nem számít; |
| --- | --- |

a)

zár ki tagokat vagy megfigyelőket. A szóban forgó tag szavazata a határozathozatal során nem számít;

| b) | szünteti meg a DARIAH ERIC-et; |
| --- | --- |

b)

szünteti meg a DARIAH ERIC-et;

| c) | hagyja jóvá a tagok vagy megfigyelők hozzájárulásainak két százalékot meghaladó éves emelését; |
| --- | --- |

c)

hagyja jóvá a tagok vagy megfigyelők hozzájárulásainak két százalékot meghaladó éves emelését;

| d) | hagyja jóvá a DARIAH adatvédelmi politikáját. |
| --- | --- |

d)

hagyja jóvá a DARIAH adatvédelmi politikáját.

(17)   A közgyűlés a DARIAH ERIC-et érintő minden más, az előző bekezdésekben nem említett kérdésben a (16) bekezdéssel összhangban határoz.

(18)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései a közgyűlés tagjaira nézve kötelezőek.

11. cikk

Tudományos tanács

(1)   A tudományos tanács öt–tíz személyből áll, akiket a közgyűlés hároméves, megújítható időtartamra nevez ki.

(2)   A tudományos tanács tagjai közül elnököt választ.

(3)   Az elnök összehívja a tudományos tanács üléseit, és elnököl azokon.

(4)   A közgyűlés biztosítja, hogy a tudományos tanács tagjai jelentős tapasztalattal rendelkezzenek a művészetek és a bölcsészettudományok területén, többek között az e területeken alkalmazott információs technológiát illetően.

(5)   A tudományos tanács évente ülésezik, valamint tudományos és technikai kérdésekben tanácsot és iránymutatást ad a közgyűlés és a DARIAH ERIC más testületei számára.

(6)   A tudományos tanács a közgyűlés számára éves jelentést készít az aktuális technológiai és tudományos előrehaladásról, amelyben a DARIAH infrastruktúrájának fejlesztését szolgáló ajánlásokat is megfogalmaz.

(7)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései a tudományos tanács tagjaira nézve kötelezőek.

12. cikk

Igazgatótanács

(1)   Az igazgatótanács a DARIAH ERIC vezető testülete, amely ellátja annak jog szerinti képviseletét. Az igazgatótanács három igazgatóból áll, akiket a közgyűlés nevez ki. Az igazgatók olyan képesített személyek, akik jelentős tapasztalattal rendelkeznek a művészetek és a bölcsészettudományok területén, többek között az e területeken alkalmazott információs technológiát illetően. Az igazgatótanács a közgyűlésnek tartozik beszámolási kötelezettséggel.

(2)   Az egyes igazgatókat legfeljebb hároméves időtartamra nevezik ki, és az igazgatók újra kinevezhetők. E feladatot azonban két egymást követő megbízatási időszakon túl egy igazgató sem láthatja el.

(3)   Ha az igazgató lemond, vagy feladatát nem tudja ellátni, a közgyűlés a korábbi igazgató megbízatási idejének hátralévő részére új igazgatót nevez ki.

(4)   Az igazgatótanács a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban, hároméves, megújítható időtartamra elnököt választ a tagjai közül. Az elnök összehívja az igazgatótanács üléseit, és elnököl azokon.

(5)   Az igazgatótanács

| a) | vezeti a DARIAH ERIC-et, illetve javaslatot tesz annak stratégiai célkitűzéseire és irányvonalaira; |
| --- | --- |

a)

vezeti a DARIAH ERIC-et, illetve javaslatot tesz annak stratégiai célkitűzéseire és irányvonalaira;

| b) | a DARIAH ERIC nevében aláírja a szerződéseket, megállapodásokat és más kötelező erejű dokumentumokat a közgyűlés jóváhagyását követően, ha annak beleegyezésére van szükség; |
| --- | --- |

b)

a DARIAH ERIC nevében aláírja a szerződéseket, megállapodásokat és más kötelező erejű dokumentumokat a közgyűlés jóváhagyását követően, ha annak beleegyezésére van szükség;

| c) | valamennyi európai, nemzetközi és nemzeti hatóság és bíróság előtt képviseli a DARIAH ERIC-et, valamint elsődleges kapcsolattartóként jár el; |
| --- | --- |

c)

valamennyi európai, nemzetközi és nemzeti hatóság és bíróság előtt képviseli a DARIAH ERIC-et, valamint elsődleges kapcsolattartóként jár el;

| d) | garantálja a megfelelő pénzügyi erőforrások rendelkezésre állását, és kidolgozza a költségvetést; |
| --- | --- |

d)

garantálja a megfelelő pénzügyi erőforrások rendelkezésre állását, és kidolgozza a költségvetést;

| e) | elkészíti a belső eljárási szabályzatot; |
| --- | --- |

e)

elkészíti a belső eljárási szabályzatot;

| f) | ellenőrzi a DARIAH ERIC teljesítményének a közgyűlés által meghatározott stratégiai célkitűzésekhez és irányvonalakhoz viszonyított hatékonyságát; |
| --- | --- |

f)

ellenőrzi a DARIAH ERIC teljesítményének a közgyűlés által meghatározott stratégiai célkitűzésekhez és irányvonalakhoz viszonyított hatékonyságát;

| g) | elkészíti a 21. cikk (1) bekezdésében vázolt éves tevékenységi jelentést; |
| --- | --- |

g)

elkészíti a 21. cikk (1) bekezdésében vázolt éves tevékenységi jelentést;

| h) | felügyeli a felső vezetői csoportot; |
| --- | --- |

h)

felügyeli a felső vezetői csoportot;

| i) | a 2. cikk (4) bekezdésében és a 28. cikk (7) bekezdésében meghatározottak szerint vezeti DARIAH–EU Koordinációs Hivatalt, és alkalmazza annak tagjait; |
| --- | --- |

i)

a 2. cikk (4) bekezdésében és a 28. cikk (7) bekezdésében meghatározottak szerint vezeti DARIAH–EU Koordinációs Hivatalt, és alkalmazza annak tagjait;

| j) | a felső vezetői csoporttal folytatott konzultációt követően jóváhagyja a VCC-k létrehozását, módosítását (ideértve a felosztást, egyesítést vagy a központi téma megváltoztatását), illetve megszüntetését; |
| --- | --- |

j)

a felső vezetői csoporttal folytatott konzultációt követően jóváhagyja a VCC-k létrehozását, módosítását (ideértve a felosztást, egyesítést vagy a központi téma megváltoztatását), illetve megszüntetését;

| k) | a felső vezetői csoporttal folytatott konzultációt követően kinevezi vagy felmenti a VCC-elnököket és a hozzájuk kapcsolódó VCC-igazgatókat; |
| --- | --- |

k)

a felső vezetői csoporttal folytatott konzultációt követően kinevezi vagy felmenti a VCC-elnököket és a hozzájuk kapcsolódó VCC-igazgatókat;

| l) | a felső vezetői csoporttal folytatott konzultációt követően kinevezi vagy felmenti a közös kutatási bizottság elnökét. |
| --- | --- |

l)

a felső vezetői csoporttal folytatott konzultációt követően kinevezi vagy felmenti a közös kutatási bizottság elnökét.

(6)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései az igazgatótanács tagjaira nézve kötelezőek.

13. cikk

Felső vezetői csoport

(1)   Felső vezetői csoport jön létre, amelynek tagja a nemzeti koordinátori bizottság elnöke és alelnöke, valamint a közös kutatási bizottság elnöke és alelnöke. A DARIAH–EU Koordinációs Hivatal megfelelő tisztviselői, valamint a tudományos tanács elnöke meghívást kap a felső vezetői csoport ülésein való részvételre.

(2)   Az igazgatótanács minden általános kérdésben – ideértve a közgyűlés elé terjesztendő javaslatok elkészítését, a DARIAH ERIC-hez kapcsolódó éves munkaprogramok kidolgozását és módosítását, illetve a kutatási infrastruktúra-szolgáltatások következetességének, koherenciájának és stabilitásának biztosítását – konzultál a felső vezetői csoporttal.

(3)   Az igazgatótanács elnöke összehívja a felső vezetői csoport üléseit, és elnököl azokon.

(4)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései a felső vezetői csoport tagjaira nézve kötelezőek.

14. cikk

Nemzeti koordinátori bizottság

(1)   A nemzeti koordinátori bizottság a DARIAH ERIC két operatív testületének egyike. Célja a nemzeti DARIAH-tevékenységek európai szintű integrációja és összehangolása.

(2)   A bizottság az egyes tagokhoz és megfigyelőkhöz kapcsolódó nemzeti koordinátorokból áll, amelyeket az adott tag vagy megfigyelő jelöl ki. A nemzeti koordinátorokat hároméves, megújítható időtartamra nevezik ki. Az egyes tagok és megfigyelők bármikor leválthatják nemzeti koordinátoraikat. A DARIAH–EU Koordinációs Hivatal megfelelő tisztviselői, valamint az igazgatótanács meghívást kap a nemzeti koordinátori bizottság ülésein való részvételre.

(3)   A nemzeti koordinátori bizottság egyszerű többséggel egyéves, megújítható időtartamra elnököt és alelnököt választ tagjai közül. Az elnök és az alelnök a felső vezetői csoport tagja, ahol a nemzeti koordinátori bizottság kollektív álláspontját képviselik.

(4)   A nemzeti koordinátori bizottság rendszerint évente kétszer ülésezik.

(5)   A nemzeti koordinátori bizottság segíti az igazgatótanács munkáját, különösen azzal, hogy elkészíti az egyes tagok és megfigyelők nemzeti DARIAH ütemterveinek éves összefoglalóját. A nemzeti koordinátori bizottságon belül minden nemzeti koordinátor javaslatot tesz az egyes tagok és megfigyelők által teljesítendő éves természetbeni hozzájárulásra az igazgatótanácsnak, amely előterjeszti azt a 10. cikk (15) bekezdésének d) pontja szerinti közgyűlési jóváhagyásra.

(6)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései a nemzeti koordinátori bizottság tagjaira nézve kötelezőek.

15. cikk

Közös kutatási bizottság

(1)   A közös kutatási bizottság a DARIAH ERIC két operatív testületének egyike. Célja a DARIAH-tevékenységek tudományos és technikai integrációjának megszervezése.

(2)   A bizottság tagjai a VCC-igazgatók, akik egyszerű többséggel, egyéves, megújítható időtartamra alelnököt választanak maguk közül. Az elnököt az igazgatótanács nevezi ki egyéves, megújítható időtartamra az eljárási szabályzatban foglalt eljárásnak megfelelően. A DARIAH–EU Koordinációs Hivatal más megfelelő tisztviselői, valamint az igazgatótanács meghívást kap a közös kutatási bizottság ülésein való részvételre.

(3)   Az elnök és az alelnök a felső vezetői csoport tagjai, ahol a közös kutatási bizottság kollektív álláspontját képviselik.

(4)   A közös kutatási bizottság rendszerint évente kétszer ülésezik.

(5)   A közös kutatási bizottság segíti az igazgatótanács munkáját, különösen

| a) | a természetbeni hozzájárulások összegyűjtésével és értékelésével; |
| --- | --- |

a)

a természetbeni hozzájárulások összegyűjtésével és értékelésével;

| b) | a virtuális kompetencia-központok éves tervének és tevékenységi jelentésének elkészítésével; |
| --- | --- |

b)

a virtuális kompetencia-központok éves tervének és tevékenységi jelentésének elkészítésével;

| c) | a DARIAH évi legalább egy általános ülésének az általános ülésnek otthont adó taggal vagy megfigyelővel és a DARIAH–EU Koordinációs Hivatal megfelelő tisztviselőivel együttműködésben történő megszervezésével. |
| --- | --- |

c)

a DARIAH évi legalább egy általános ülésének az általános ülésnek otthont adó taggal vagy megfigyelővel és a DARIAH–EU Koordinációs Hivatal megfelelő tisztviselőivel együttműködésben történő megszervezésével.

(6)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései a közös kutatási bizottság tagjaira nézve kötelezőek.

5. FEJEZET

KÖLTSÉGVETÉS

16. cikk

A költségvetés elkészítése és elfogadása

(1)   Az igazgatótanács a DARIAH-EU Koordinációs Hivatal illetékes tisztviselőjével együtt elkészíti a következő költségvetési időszakra vonatkozó költségvetés-tervezetet, amelyet az előző pénzügyi év első negyedévében terjesztenek a közgyűlés elé.

(2)   A költségvetés-tervezet az előirányzatokat, a tagok és megfigyelők következő költségvetési időszakra szóló hozzájárulásainak kiszámítását, illetve a költségek és hozzájárulások következő két költségvetési időszakra vonatkozó előrejelzéseit tartalmazza.

(3)   Ha a költségvetést a pénzügyi év elejéig nem fogadják el, a DARIAH ERIC-nél havonta nyilvántartásba vehető előirányzatokra az előző költségvetési év korlátozásait kell alkalmazni.

17. cikk

Költségvetési időszak

(1)   A DARIAH ERIC pénzügyi éve minden év január 1-jén kezdődik, és december 31-én végződik.

(2)   A költségvetési időszak egy pénzügyi évet foglal magában.

18. cikk

Pénzbeli és természetbeni juttatások

(1)   Az egyes tagok és megfigyelők hozzájárulása két részből áll. Az egyik részt a pénzbeli hozzájárulások, a másikat a természetbeni hozzájárulások képezik. E két rész a DARIAH ERIC éves pénzbeli költségvetésének és az éves természetbeni költségvetésének adott százalékát teszi ki, és az egyes országok GDP-számadatain alapul. A számítási elveiket és módszereket a II. melléklet mutatja be.

(2)   A pénzbeli hozzájárulás DARIAH ERIC részére történő átutalásáért a tagok és megfigyelők felelnek.

(3)   A természetbeni hozzájárulás a DARIAH ERIC részére teljesített bármely nem pénzbeli hozzájárulás.

(4)   A természetbeni hozzájárulásokat a közös kutatási bizottság gyűjti össze és értékeli, amely probléma esetén konzultál a felső vezetői csoporttal.

(5)   A természetbeni hozzájárulások értékelésére szolgáló eljárást a belső eljárási szabályzat határozza meg.

6. FEJEZET

VIRTUÁLIS KOMPETENCIAKÖZPONTOK

19. cikk

Virtuális kompetenciaközpontok

(1)   A DARIAH ERIC olyan virtuális kompetenciaközpontok (VCC-k) köré szervezi működését, amelyek mindegyike egy adott szakterülettel foglalkozik.

(2)   Az egyes partnerintézmények egynél több VCC munkájában is közreműködhetnek.

20. cikk

A virtuális kompetenciaközpontok elnökei

(1)   A VCC-kben kizárólag a tagok partnerintézményei tölthetik be az elnöki tisztséget.

(2)   A partnerintézmények, amelyek a 20. cikk (1) bekezdésével összhangban el kívánják látni egy VCC elnöki tisztségét, az igazgatótanácsnál kérelmezik azt. A kérelemnek tartalmaznia kell a VCC-igazgató/igazgatók nevét.

(3)   A felső vezetői csoporttal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács egy vagy több partnerintézményt jelöl ki a VCC elnökeként, és kinevezi az ahhoz kapcsolódó VCC-igazgatót/igazgatókat.

(4)   A belső eljárási szabályzat rendelkezései az igazgatótanács által a VCC elnökéül kinevezett partnerintézmény(ek)re nézve kötelezőek.

7. FEJEZET

JELENTÉSTÉTEL, KÖNYVVITEL ÉS KÖNYVVIZSGÁLAT

21. cikk

Jelentéstétel

(1)   A DARIAH ERIC éves jelentést készít a tevékenységéről, amelyben különösen a tevékenységeinek tudományos, operatív és pénzügyi vonatkozásairól számol be. Ezt a jelentést az igazgatótanács nyújtja be a közgyűlésnek jóváhagyásra, és azt a kérdéses pénzügyi év végétől számítva hat hónapon belül továbbítani kell az Európai Bizottságnak, valamint az érintett hatóságoknak. Ezt a jelentést nyilvánosságra kell hozni.

(2)   Az ERIC minden olyan körülményről tájékoztatja az Európai Bizottságot, amely súlyosan veszélyeztetheti a DARIAH ERIC feladatainak megfelelő ellátását, vagy akadályozhatja a DARIAH ERIC-et a 723/2009/EK rendeletben megállapított feltételek teljesítésében.

22. cikk

Könyvvitel és könyvvizsgálat

A DARIAH ERIC-re vonatkoznak a beszámoló elkészítésére, benyújtására, ellenőrzésére és közzétételére a fogadó állam jogában előírt követelmények.

8. FEJEZET

POLITIKÁK

23. cikk

Közbeszerzési politika és héamentesség

(1)   A DARIAH ERIC a vonatkozó európai uniós közbeszerzési irányelvek és az azokból következő alkalmazandó nemzeti jogszabályok elveit követi.

(2)   A tagoknak és megfigyelőknek a DARIAH ERIC tevékenységeivel kapcsolatos beszerzéseit oly módon kell intézni, hogy kellő figyelmet fordítsanak a DARIAH ERIC szükségleteire, a technikai követelményekre és a megfelelő szervek által kiadott, ajánlattételhez szükséges dokumentációra.

(3)   A 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 143. cikke (1) bekezdésének g) pontján és 151. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapuló, a 282/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (2) 50. és 51. cikkével összhangban megállapított héamentességet az olyan áruk és szolgáltatások után fizetendő hozzáadottérték-adóra kell korlátozni, amelyeket a DARIAH ERIC általi hivatalos használatra szántak, meghaladják a 150 EUR értéket, és amelyeket teljes mértékben a DARIAH ERIC fizet ki és szerez be. A tagok általi egyedi beszerzésekre e mentesség nem vonatkozik.

(4)   A héamentesség a nem gazdasági tevékenységekre alkalmazandó, a gazdasági tevékenységekre nem.

(5)   A héamentességet a DARIAH ERIC által fő feladataival összhangban végzett tudományos, technikai és igazgatási műveletekhez szükséges árukra és szolgáltatásokra kell alkalmazni. Ez magában foglalja a DARIAH ERIC hivatalos tevékenységeihez közvetlenül kapcsolódó konferenciák, műhelytalálkozók és ülések költségeit is. A héamentesség azonban nem vonatkozik az utazási és szállásköltségekre.

24. cikk

Felelősség

(1)   A DARIAH ERIC felelős a tartozásaiért.

(2)   A DARIAH ERIC tagjai a DARIAH ERIC részére fizetendő saját éves hozzájárulásuk erejéig felelősek, kivéve, ha nyilatkozatot írtak alá, amelyben további felelősséget vállalnak a DARIAH ERIC tartozásaiért.

(3)   A megfelelő biztosítási kötvényről a DARIAH ERIC nevében az igazgatótanács folytat tárgyalást, és írja azt alá.

25. cikk

Hozzáférési politika

(1)   A DARIAH ERIC által nyújtott eszközöket és szolgáltatásokat a tudományos és oktatási közösség alapvetően ingyenesen használhatja.

(2)   A közgyűlés határozhat úgy, hogy egyes szolgáltatásokat díjazás ellenében nyújt, ennek feltételeit a belső eljárási szabályzatban rögzítik.

26. cikk

Tudományos értékelési és terjesztési politika

(1)   A DARIAH ERIC olyan infrastruktúrát működtet, amelyhez a hozzáférés időben, térben, illetve más megfontolásokból nem korlátozott, és alapvetően ingyenes a tudományos és oktatási közösség számára.

(2)   Ha a hozzáférést bármilyen okból akár ideiglenesen, akár véglegesen korlátozni kell, hozzáférést csak a kiválóságon és bevált gyakorlatokon alapuló szakértői értékelést követően lehet biztosítani. A közgyűlés a tudományos tanáccsal folytatott konzultációt követően fogadja el a szükséges végrehajtási szabályokat.

(3)   A DARIAH ERIC minden megfelelő intézkedést megtesz annak érdekében, hogy népszerűsítse az infrastruktúrát és annak a kutatók körében történő használatát.

(4)   Ezek az intézkedések többek között weboldal létrehozását, hírlevél közzétételét, konferenciák, műhelytalálkozók stb. szervezését és az azokon való részvételt foglalják magukban.

27. cikk

Szellemi tulajdonjogok, adatvédelmi politika és a magánélet védelme

(1)   A szellemi tulajdonjogot a tagok vagy megfigyelők nemzeti joga, illetve azon nemzetközi megállapodások szabályozzák, amelyeknek a tagok vagy megfigyelők a részes felei.

(2)   Általánosságban előnyben kell részesíteni a nyílt forrás és a nyílt hozzáférés elvét.

(3)   A DARIAH adatvédelmi politikáját a közgyűlés alakítja ki és hagyja jóvá.

(4)   A DARIAH ERIC adatainak felhasználására és összegyűjtésére az európai és nemzeti adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak.

28. cikk

Foglalkoztatáspolitika

(1)   A DARIAH ERIC az esélyegyenlőség elve alapján foglalkoztatja munkatársait.

(2)   A munkaszerződésekre azon ország nemzeti jogszabályai vonatkoznak, amely országban a személyzetet alkalmazzák.

(3)   A DARIAH ERIC nem alkalmaz semmilyen megkülönböztetést a közvetlenül foglalkoztatott és a kirendelt személyzet között.

(4)   A DARIAH ERIC minden betöltendő álláshelyet meghirdet, és megfelelő határidőt tűz ki a pályázatok benyújtására.

(5)   A DARIAH ERIC az álláshelyeket a fent említett határidő letelte előtt nem tölti be pályázókkal.

(6)   A DARIAH ERIC nem tölt be álláshelyet olyan személlyel, aki az Európai Unióban és/vagy a fogadó államban és/vagy a foglalkoztatás helyén az uniós vagy a helyi jogszabályok szerint jogszerűen nem foglalkoztatható.

(7)   A személyzet felvételéért az igazgatótanács felel; ebben a munkájában a DARIAH–EU Koordinációs Hivatal segíti.

9. FEJEZET

AZ IDŐTARTAMRA, FELSZÁMOLÁSRA, JOGVITÁKRA ÉS LÉTESÍTÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

29. cikk

Időtartam

A DARIAH ERIC húsz évre jön létre, amely időtartam a 10. cikk (13) bekezdésének d) pontjában foglalt többségi szabállyal összhangban megújítható.

30. cikk

Módosítás, felszámolás

(1)   Módosításra irányuló javaslatokat bármely tag, az igazgatótanács és a tudományos tanács nyújthat be a közgyűlésnek.

(2)   A módosításokra irányuló javaslatokat szerepeltetni kell a közgyűlésre szóló meghívóval együtt kiküldött napirendi pontok között.

(3)   A mellékleteket a közgyűlés anélkül naprakésszé teheti, hogy ez az alapszabály módosításának minősülne.

(4)   A DARIAH ERIC felszámolására a 10. cikk (16) bekezdésének b) pontjával összhangban hozott közgyűlési határozat alapján kerül sor.

(5)   A DARIAH ERIC indokolatlan késedelem nélkül, de legkésőbb a felszámolására irányuló határozat elfogadását követő tíz napon belül értesíti az Európai Bizottságot a határozatról.

(6)   A DARIAH ERIC tartozásainak megfizetését követően fennmaradó eszközöket szétosztják a tagok között a DARIAH ERIC számára teljesített halmozott éves hozzájárulásukkal arányosan. A DARIAH ERIC eszközeinek beszámítását követően fennmaradó kötelezettségeket a 24. cikk (2) bekezdésével összhangban felosztják a tagok között.

(7)   A DARIAH ERIC-nek a felszámolási eljárás lezárását követően indokolatlan késedelem nélkül, és minden esetben tíz napon belül értesítenie kell a Bizottságot.

(8)   A DARIAH ERIC azon a napon szűnik meg, amikor az Európai Bizottság a megfelelő hirdetményt az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi.

31. cikk

Alkalmazandó jog

A DARIAH ERIC-re irányadó szabályok elsőbbségi sorrendben:

| a) | az uniós jog, különösen a 723/2009/EK rendelet; |
| --- | --- |

a)

az uniós jog, különösen a 723/2009/EK rendelet;

| b) | a fogadó állam joga az uniós jog által nem vagy csak részben érintett kérdésekben; |
| --- | --- |

b)

a fogadó állam joga az uniós jog által nem vagy csak részben érintett kérdésekben;

| c) | az alapszabály és annak végrehajtási szabályai. |
| --- | --- |

c)

az alapszabály és annak végrehajtási szabályai.

32. cikk

Jogviták

(1)   Az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal a tagok és a megfigyelők körében a DARIAH ERIC-kel kapcsolatban felmerülő, valamint a tagok, megfigyelők és a DARIAH ERIC közötti jogvitákban, továbbá bármilyen jogvitában, amelyben az Európai Unió félként érintett.

(2)   A DARIAH ERIC és harmadik személyek közötti jogvitákban a joghatóságra vonatkozó uniós jogszabályokat kell alkalmazni. Az európai uniós jogszabályokban nem szabályozott esetekben a jogviták rendezésére illetékes joghatóság megállapítása a fogadó állam joga szerint történik.

33. cikk

Az alapszabály hozzáférhetősége

Az alapszabály folyamatosan frissül, és a DARIAH ERIC honlapján és a létesítő okirat szerinti székhelyén nyilvánosan hozzáférhető.

34. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A fogadó állam a lehető leghamarabb, de legkésőbb a DARIAH ERIC létesítéséről szóló bizottsági határozat hatálybalépését követő negyvenöt naptári napon belül összehívja a közgyűlés alakuló ülését.

(2)   A fogadó állam értesíti az alapító tagokat azokról a konkrét sürgős jogi lépésekről, amelyeket a DARIAH ERIC nevében meg kell tenni az alakuló ülés előtt. Ha valamely alapító tag az értesítésétől számított öt munkanapon belül nem emel kifogást, az adott jogi lépést a fogadó állam által megfelelően felhatalmazott személy megteszi.

---

(1)  A Tanács 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

(2)  A Tanács 2011. március 15-i 282/2011/EU végrehajtási rendelete a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv végrehajtási intézkedéseinek megállapításáról (HL L 77., 2011.3.23., 1. o.).

I. MELLÉKLET

A TAGOK ÉS MEGFIGYELŐK JEGYZÉKE

Utolsó frissítés: 2014. június 11.

Tagok

| Ország vagy kormányközi szervezet | Képviselő jogalany | Nemzeti koordinációs intézmény |
| --- | --- | --- |
| Ausztria | Osztrák Tudományos és Kutatási Minisztérium | Osztrák Tudományos Akadémia – Korpusznyelvészeti és Szövegtechnológiai Intézet (ICLTT) |
| Belgium | Belga Tudománypolitikai Hivatal | Digitális Bölcsészettudományok Genti Központja (Genti Egyetem) |
| Horvátország | Tudományos, Oktatási és Sportminisztérium | Etnológiai és Folklorisztikai Intézet |
| Ciprus | Ciprus digitális szószólója (Energiaügyi, Kereskedelmi, Ipari és Idegenforgalmi Minisztérium) | Ciprusi Műszaki Egyetem (Limassol) |
| Dánia | Dán Tudományos Technológiai és Innovációs Hivatal | Digitális Bölcsészettudományok Dán Laboratóriuma |
| Franciaország | Centre National de la Recherche Scientifique | Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique) |
| Németország | Német Szövetségi Oktatási és Kutatási Minisztérium | Georg-August-Universität Göttingen |
| Görögország | Az Oktatási és Vallásügyi Minisztérium Kutatási és Technológiai Államtitkársága | Athéni Akadémia |
| Írország | Ír Kutatási Tanács | Ír Nemzeti Egyetem (Maynooth) |
| Olaszország | MIUR – Oktatási, Felsőoktatási és Kutatási Minisztérium | Olasz Nemzeti Kutatási Tanács |
| Luxemburg | Ministère de l'Enseignement supérieur et de la Recherche | Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe |
| Málta | Oktatási és Foglalkoztatásügyi Minisztérium | Máltai Könyvtárak Tanácsa |
| Hollandia | Holland Tudományos Kutatási Szervezet | Data Archiving and Networked Services |
| Szerbia | Kulturális és Információs Minisztérium | A Digitális Bölcsészettudományok Központja (Belgrád) |
| Szlovénia | Oktatási, Tudományos és Sportminisztérium | Inštitut za novejšo zgodovino/Kortárs Történettudományi Intézet |

Ország vagy kormányközi szervezet

Képviselő jogalany

Nemzeti koordinációs intézmény

Ausztria

Osztrák Tudományos és Kutatási Minisztérium

Osztrák Tudományos Akadémia – Korpusznyelvészeti és Szövegtechnológiai Intézet (ICLTT)

Belgium

Belga Tudománypolitikai Hivatal

Digitális Bölcsészettudományok Genti Központja (Genti Egyetem)

Horvátország

Tudományos, Oktatási és Sportminisztérium

Etnológiai és Folklorisztikai Intézet

Ciprus

Ciprus digitális szószólója (Energiaügyi, Kereskedelmi, Ipari és Idegenforgalmi Minisztérium)

Ciprusi Műszaki Egyetem (Limassol)

Dánia

Dán Tudományos Technológiai és Innovációs Hivatal

Digitális Bölcsészettudományok Dán Laboratóriuma

Franciaország

Centre National de la Recherche Scientifique

Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique)

Németország

Német Szövetségi Oktatási és Kutatási Minisztérium

Georg-August-Universität Göttingen

Görögország

Az Oktatási és Vallásügyi Minisztérium Kutatási és Technológiai Államtitkársága

Athéni Akadémia

Írország

Ír Kutatási Tanács

Ír Nemzeti Egyetem (Maynooth)

Olaszország

MIUR – Oktatási, Felsőoktatási és Kutatási Minisztérium

Olasz Nemzeti Kutatási Tanács

Luxemburg

Ministère de l'Enseignement supérieur et de la Recherche

Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe

Málta

Oktatási és Foglalkoztatásügyi Minisztérium

Máltai Könyvtárak Tanácsa

Hollandia

Holland Tudományos Kutatási Szervezet

Data Archiving and Networked Services

Szerbia

Kulturális és Információs Minisztérium

A Digitális Bölcsészettudományok Központja (Belgrád)

Szlovénia

Oktatási, Tudományos és Sportminisztérium

Inštitut za novejšo zgodovino/Kortárs Történettudományi Intézet

Megfigyelők

| Ország vagy kormányközi szervezet | Képviselő jogalany | Nemzeti koordinációs intézmény |
| --- | --- | --- |
| | | |

Ország vagy kormányközi szervezet

Képviselő jogalany

Nemzeti koordinációs intézmény

II. MELLÉKLET

A HOZZÁJÁRULÁSOK KISZÁMÍTÁSÁNAK ELVEI

| 1. | A tagok és megfigyelők éves pénzbeli és természetbeni hozzájárulásait az alábbi változók segítségével kell meghatározni:






  a) | a hozzájárulás mértéke; |
| --- | --- | --- |

1.

A tagok és megfigyelők éves pénzbeli és természetbeni hozzájárulásait az alábbi változók segítségével kell meghatározni:

a)

a hozzájárulás mértéke;

| b) | a DARIAH-ból való részesedési egység, röviden: DARIAH-részesedés; |
| --- | --- |

b)

a DARIAH-ból való részesedési egység, röviden: DARIAH-részesedés;

| c) | pénzbeli költségvetés; |
| --- | --- |

c)

pénzbeli költségvetés;

| d) | természetbeni költségvetés; |
| --- | --- |

d)

természetbeni költségvetés;

| e) | a közgyűlés által a DARIAH-részesedés kiszámítására kiválasztott tagok és megfigyelők. |
| --- | --- |

e)

a közgyűlés által a DARIAH-részesedés kiszámítására kiválasztott tagok és megfigyelők.

| 2. | Egy adott ország hozzájárulásának mértékét az alábbi képlettel kell kiszámítani: az ország GDP-jét el kell osztani az Európa Tanács tagállamai GDP-jének összegével, majd a hozzájárulás mértékét két tizedesjegyre kell kerekíteni. A DARIAH ERIC-ben megfigyelőként részvevő országok hozzájárulása annak a hozzájárulásnak a fele, amelyet tagként fizetnének. |
| --- | --- |

2.

Egy adott ország hozzájárulásának mértékét az alábbi képlettel kell kiszámítani: az ország GDP-jét el kell osztani az Európa Tanács tagállamai GDP-jének összegével, majd a hozzájárulás mértékét két tizedesjegyre kell kerekíteni. A DARIAH ERIC-ben megfigyelőként részvevő országok hozzájárulása annak a hozzájárulásnak a fele, amelyet tagként fizetnének.

| 3. | A pénzbeli költségvetés tekintetében a DARIAH-részesedést (x) az alábbi képlettel kell kiszámítani: a pénzbeli költségvetést el kell osztani a közgyűlés által a pénzbeli költségvetés tekintetében vett DARIAH-részesedés kiszámításához kiválasztott tagok és megfigyelők hozzájárulása mértékének összegével. |
| --- | --- |

3.

A pénzbeli költségvetés tekintetében a DARIAH-részesedést (x) az alábbi képlettel kell kiszámítani: a pénzbeli költségvetést el kell osztani a közgyűlés által a pénzbeli költségvetés tekintetében vett DARIAH-részesedés kiszámításához kiválasztott tagok és megfigyelők hozzájárulása mértékének összegével.

| 4. | A természetbeni költségvetés tekintetében a DARIAH-részesedést (y) az alábbi képlettel kell kiszámítani: a természetbeni költségvetést el kell osztani a közgyűlés által a természetbeni költségvetés tekintetében vett DARIAH-részesedés kiszámításához kiválasztott tagok és megfigyelők hozzájárulása mértékének összegével. |
| --- | --- |

4.

A természetbeni költségvetés tekintetében a DARIAH-részesedést (y) az alábbi képlettel kell kiszámítani: a természetbeni költségvetést el kell osztani a közgyűlés által a természetbeni költségvetés tekintetében vett DARIAH-részesedés kiszámításához kiválasztott tagok és megfigyelők hozzájárulása mértékének összegével.

| 5. | A pénzbeli és természetbeni hozzájárulásokat az alábbi képlet szerint kell kiszámítani:
  a)   
  Pénzbeli hozzájárulás
  : Az adott ország hozzájárulásának mértékét meg kell szorozni a pénzbeli hozzájárulások tekintetében vett DARIAH-részesedéssel (x), az eredményt pedig a legközelebbi száz euróra kell felkerekíteni.
  b)   
  Természetbeni juttatások
  : Az adott ország hozzájárulásának mértékét meg kell szorozni a természetbeni hozzájárulások tekintetében vett DARIAH-részesedéssel (y), az eredményt pedig a legközelebbi ezer euróra kell felkerekíteni. |
| --- | --- |

5.

A pénzbeli és természetbeni hozzájárulásokat az alábbi képlet szerint kell kiszámítani:

a)   
  Pénzbeli hozzájárulás
  : Az adott ország hozzájárulásának mértékét meg kell szorozni a pénzbeli hozzájárulások tekintetében vett DARIAH-részesedéssel (x), az eredményt pedig a legközelebbi száz euróra kell felkerekíteni.

b)   
  Természetbeni juttatások
  : Az adott ország hozzájárulásának mértékét meg kell szorozni a természetbeni hozzájárulások tekintetében vett DARIAH-részesedéssel (y), az eredményt pedig a legközelebbi ezer euróra kell felkerekíteni.

| 6. | A közgyűlés a pénzbeli és természetbeni költségvetéseket minden évben, a referencia GDP-ket pedig három év után megváltoztathatja a 10. cikk (14) és (16) bekezdésében meghatározott súlyozott szavazási rendszerrel. |
| --- | --- |

6.

A közgyűlés a pénzbeli és természetbeni költségvetéseket minden évben, a referencia GDP-ket pedig három év után megváltoztathatja a 10. cikk (14) és (16) bekezdésében meghatározott súlyozott szavazási rendszerrel.

| 7. | Amennyiben a közgyűlés nem változtat a költségvetés (fenti 1. elvben ismertetett) változóin, az éves hozzájárulás az infláció és a költségnövekedés kompenzálására az előző év hozzájárulása 2 %-kal növelt összegének felel meg. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben a közgyűlés nem változtat a költségvetés (fenti 1. elvben ismertetett) változóin, az éves hozzájárulás az infláció és a költségnövekedés kompenzálására az előző év hozzájárulása 2 %-kal növelt összegének felel meg.

| 8. | A kormányközi szervezetek tagi vagy megfigyelői státusuk szerint fizetnek hozzájárulást. |
| --- | --- |

8.

A kormányközi szervezetek tagi vagy megfigyelői státusuk szerint fizetnek hozzájárulást.

| 9. | Az év során belépő jogalanyok hozzájárulását az év fennmaradó hónapjaival arányosan kell kiszámítani, a belépés hónapjának első napját véve kezdő napnak. |
| --- | --- |

9.

Az év során belépő jogalanyok hozzájárulását az év fennmaradó hónapjaival arányosan kell kiszámítani, a belépés hónapjának első napját véve kezdő napnak.

| 10. | Az eredetileg nem öt évre kötelezettséget vállaló tagok és megfigyelők éves hozzájárulása 25 %-kal emelkedik, amíg a fennmaradó időszakra kötelezettséget nem vállalnak. Amennyiben az öt év fennmaradó részére kötelezettséget vállalnak, vagy amennyiben a tag vagy megfigyelő öt évig marad, rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a tag vagy megfigyelő összességében ne fizessen többet az öt évre fizetendő szokásos hozzájárulásnál. |
| --- | --- |

10.

Az eredetileg nem öt évre kötelezettséget vállaló tagok és megfigyelők éves hozzájárulása 25 %-kal emelkedik, amíg a fennmaradó időszakra kötelezettséget nem vállalnak. Amennyiben az öt év fennmaradó részére kötelezettséget vállalnak, vagy amennyiben a tag vagy megfigyelő öt évig marad, rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a tag vagy megfigyelő összességében ne fizessen többet az öt évre fizetendő szokásos hozzájárulásnál.

III. MELLÉKLET

IDEIGLENES KÖLTSÉGVETÉS ÉS HOZZÁJÁRULÁSOK

| Országok | A kötelezettségvállalás tartama | Becsült pénzbeli hozzájárulás, 1. év (1)

  (EUR) | Becsült természetbeni hozzájárulás, 1. év (1)

  (EUR) | Becsült hozzájárulás összesen, 1. év
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria (2) | 3 év | 28 250,00 | 231 250,00 | 259 500,00 |
| Belgium | 5 év | 27 700,00 | 227 000,00 | 254 700,00 |
| Horvátország | 5 év | 3 400,00 | 28 000,00 | 31 400,00 |
| Ciprus | 5 év | 1 300,00 | 11 000,00 | 12 300,00 |
| Dánia | 5 év | 18 000,00 | 147 000,00 | 165 000,00 |
| Franciaország | 5 év | 149 200,00 | 1 221 000,00 | 1 370 200,00 |
| Németország (2) | 2016. február 26-ig | 242 125,00 | 1 981 250,00 | 2 223 375,00 |
| Görögország | 5 év | 15 600,00 | 128 000,00 | 143 600,00 |
| Írország | 5 év | 11 800,00 | 96 000,00 | 107 800,00 |
| Olaszország | 5 év | 118 100,00 | 966 000,00 | 1 084 100,00 |
| Luxemburg | 5 év | 3 200,00 | 26 000,00 | 29 200,00 |
| Málta | 5 év | 500,00 | 4 000,00 | 4 500,00 |
| Hollandia | 5 év | 45 100,00 | 369 000,00 | 414 100,00 |
| Szerbia | 5 év | 2 500,00 | 21 000,00 | 23 500,00 |
| Szlovénia | 5 év | 2 700,00 | 23 000,00 | 25 700,00 |
| | Összesen | 669 475,00 | 5 479 500,00 | 6 148 975,00 |

Országok

A kötelezettségvállalás tartama

Becsült pénzbeli hozzájárulás, 1. év (1)

(EUR)

Becsült természetbeni hozzájárulás, 1. év (1)

(EUR)

Becsült hozzájárulás összesen, 1. év

(EUR)

Ausztria (2)

3 év

28 250,00

231 250,00

259 500,00

Belgium

5 év

27 700,00

227 000,00

254 700,00

Horvátország

5 év

3 400,00

28 000,00

31 400,00

Ciprus

5 év

1 300,00

11 000,00

12 300,00

Dánia

5 év

18 000,00

147 000,00

165 000,00

Franciaország

5 év

149 200,00

1 221 000,00

1 370 200,00

Németország (2)

2016. február 26-ig

242 125,00

1 981 250,00

2 223 375,00

Görögország

5 év

15 600,00

128 000,00

143 600,00

Írország

5 év

11 800,00

96 000,00

107 800,00

Olaszország

5 év

118 100,00

966 000,00

1 084 100,00

Luxemburg

5 év

3 200,00

26 000,00

29 200,00

Málta

5 év

500,00

4 000,00

4 500,00

Hollandia

5 év

45 100,00

369 000,00

414 100,00

Szerbia

5 év

2 500,00

21 000,00

23 500,00

Szlovénia

5 év

2 700,00

23 000,00

25 700,00

Összesen

669 475,00

5 479 500,00

6 148 975,00

---

(1)  A következő években az éves hozzájárulás az infláció és a költségnövekedés kompenzálására az előző év hozzájárulása 2 %-kal növelt összegének felel meg (vö. II. melléklet, 7. elv).

(2)  Mivel a kötelezettségvállalás 5 évnél rövidebb időre szól, 25 %-os növekedés került beszámításra (vö. II. melléklet, 10. elv).

---

Helyesbítések

| 12.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 239/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 239/81

---

Helyesbítés az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 311., 2001. november 28.
  )

A 73. oldalon, az I. címben, az 1. cikk 3. pontjában:

a következő szövegrész:

„3.   Hatóanyag:”

helyesen:

„3.   Anyag:”

---