# Euroopa Liidu L 234/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 234 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide7. august 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 234

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide7. august 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 855/2014, 4. august 2014, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Robiola di Roccaverano (KPN)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 856/2014, 4. august 2014, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Lammefjordsgulerod (KGT)] | 6 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 857/2014, 6. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 855/2014, 4. august 2014, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Robiola di Roccaverano (KPN)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 856/2014, 4. august 2014, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Lammefjordsgulerod (KGT)]

6

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 857/2014, 6. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 18. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 788/2014 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tunnustuse tühistamise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7) parandus ( ELT L 214, 19.7.2014 ) | 15 |

Parandused

*

Komisjoni 18. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 788/2014 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tunnustuse tühistamise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7) parandus ( ELT L 214, 19.7.2014 )

( ELT L 214, 19.7.2014 )

15

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 855/2014,

4. august 2014,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Robiola di Roccaverano (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrustega (EÜ) nr 1263/96 (3) ja (EL) nr 217/2011) (4) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Robiola di Roccaverano” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud komisjoni määrustega (EÜ) nr 1263/96 (3) ja (EL) nr 217/2011) (4) alusel registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Robiola di Roccaverano” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Taotluse eesmärk on spetsifikaati muuta, et täpsustada laagerdamisruumide temperatuuri. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse eesmärk on spetsifikaati muuta, et täpsustada laagerdamisruumide temperatuuri.

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on põhjendatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on põhjendatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud päritolunimetuse „Robiola di Roccaverano” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Konsolideeritud koonddokument, millega on ette nähtud spetsifikaadi peamised üksikasjad, on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. august 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Ferdinando NELLI FEROCI

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 19.

3

(4)  ELT L 59, 4.3.2011, lk 19.

4

---

I LISA

Kiidetakse heaks kaitstud päritolunimetuse „Robiola di Roccaverano” spetsifikaadi järgmine muudatus.

Spetsifikaadi tootmismeetodit käsitlevast osast kustutatakse lause „Värskel juustul lastakse seejärel valmida selleks ettenähtud ruumides vähemalt kolm päeva alates vormimise algusest temperatuuril 15–20 °C”. Muudatuse tegemist taotlesid tootjad, kes kasutavad sageli sama ruumi nii tootmise jaoks, mis eeldab temperatuurivahemikku 20–24 °C, kui ka esialgse kuivatamise jaoks. Samas ruumis on erinevate temperatuuride hoidmine keeruline ja nõue seab väiksemad meiereid ebasoodsamasse olukorda. Muutmistaotlus põhineb aastate jooksul tehtud tähelepanekutel, mis osutavad, et nõude tühistamine ei mõjuta juustu omadusi.

---

II LISA

KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT

Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

„ROBIOLA DI ROCCAVERANO”

EÜ nr: IT-PDO-0317-01185 — 11.12.2013

KGT ( ) KPN (X)

1.   Nimetus

„Robiola di Roccaverano”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Robiola di Roccaverano” toodetakse aasta ringi. Seda valmistatakse värskest kalgendist, mil lastakse valmida või laagerduda.

Kaitstud päritolunimetusega „Robiola di Roccaverano” juust on silindrikujuline, alt ja pealt sile, ümarate servadega ning kergelt kumer. Juustu läbimõõt on 10–14 cm ning serva kõrgus 2,5–4 cm. Juustu kaal on 250–400 grammi. Toode peab vastama nendele kriteeriumitele pärast minimaalse laagerdumisaja lõppu.

Laagerdumise kolmandal päeval on „Robiola di Roccaverano” rasva- ja proteiinisisaldus ning tuhasus järgmine:

| | rasvasisaldus: vähemalt 40 % kuivainest; |
| --- | --- |

rasvasisaldus: vähemalt 40 % kuivainest;

| | proteiinisisaldus: vähemalt 34 % kuivainest; |
| --- | --- |

proteiinisisaldus: vähemalt 34 % kuivainest;

| | tuhasus: vähemalt 3 % kuivainest; |
| --- | --- |

tuhasus: vähemalt 3 % kuivainest;

„Robiola di Roccaverano” juustusordi maitseomadused sõltuvad toote valmimisastmest.

| | Värske juust, mis on laagerdunud 4–10 päeva: koorik: juust on kaetud õrna hallituskihiga või see puudub hoopis; välimus: piimvalge või õlgkollane; sisu: piimvalget värvi; tekstuur: kreemjas ja pehme; maitse ja lõhn: peen, aromaatne ja/või kergelt hapukas. |
| --- | --- |

Värske juust, mis on laagerdunud 4–10 päeva: koorik: juust on kaetud õrna hallituskihiga või see puudub hoopis; välimus: piimvalge või õlgkollane; sisu: piimvalget värvi; tekstuur: kreemjas ja pehme; maitse ja lõhn: peen, aromaatne ja/või kergelt hapukas.

| | Laagerdunud toode, alates 11ndast laagerdumispäevast: koorik: juust on kaetud hallituskihiga; välimus: kreemvalge, õlgkollane või kergelt punakas; sisu: piimvalget värvi; tekstuur: pehme, kauem laagerdunud juustu puhul veidi tihkem, aromaatne koorealune võib olla kreemjas. |
| --- | --- |

Laagerdunud toode, alates 11ndast laagerdumispäevast: koorik: juust on kaetud hallituskihiga; välimus: kreemvalge, õlgkollane või kergelt punakas; sisu: piimvalget värvi; tekstuur: pehme, kauem laagerdunud juustu puhul veidi tihkem, aromaatne koorealune võib olla kreemjas.

„Robiola di Roccaverano” juustul on tugev aroom ja maitse, need muutuvad laagerdumise edenedes teravaks.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

„Robiola di Roccaverano” juustu toodetakse Roccaverano ja Camosciata Alpina kitsedelt ning nende ristanditelt, Pecora delle Langhe lammastelt ning Piemontese ja Bruna Alpina lehmadelt ning nende ristanditelt eranditult tootmispiirkonnas saadud toorest täispiimast, mida tarvitatakse järgmistes proportsioonides: kitse täispiim (minimaalne osakaal 50 %) tervenisti või eri mahus segatuna lehma ja/või ute täispiimaga (maksimaalne osakaal 50 %), mis on saadud 24–48 tunni jooksul tehtud järjestikustest lüpsidest.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Lambaid ja kitsi karjatatakse karjamaal 1. märtsist kuni 30. novembrini ning loomi söödetakse haljas- ja/või kuivsöötade ning teraviljaseemnete, teravilja, liblikõieliste taimede ning õlitaimede ja nende töötlemissaadustega. Kontrolliasutuse registritesse kantakse ka rohumaad, rohurikkad karjamaad ning metsamaad. Lehmi karjatatakse karjamaal ning neid söödetakse haljas- ja/või kuivsöötade ning teraviljaseemnete, liblikõieliste taimede ning õlitaimede ja nende töötlemissaadustega.

Kõigi loomade sööt peab pärinema vähemalt 80 % ulatuses tootmispiirkonnast. Keelatud on kasutada maisist valmistatud silo ja kuivsööta. Sööt ei tohi mingil juhul sisaldada geneetiliselt muundatud organisme. Väljastpoolt tootmispiirkonda pärit piima ei ole lubatud kasutada.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piimatootjad, kelle piima kasutatakse „Robiola di Roccaverano” valmistamisel, peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas.

See nõue kehtib nii piima tootmise ja töötlemise kui ka laagerdumisprotsessi kohta.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juust tuleb pakendada tootmispiirkonnas, sest juustumass on värske ja pehme ning kooriku puudumine võib põhjustada selle veetustumist, oksüdeerumist või rasvasisalduse muutumist. Pealegi ei ole juustukera ennast vahetult pärast valmimist võimalik kustumatult märgistada, kuna sellel pole veel koorikut.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Turule viimisel suletakse juustu pakend kleebisega, millel on esitatud kaitstud päritolunimetuse logo, milleks on stiliseeritud R-täht. Stiliseeritud pruuni värvi suurtäht „R” kujutab müürisakkidega torni, mis on inspireeritud Roccaverano ajaloolisest tornist. R-tähe ülaosa kujutab „Robiola di Roccaverano” juustu vormi ning tähejalg sisaldab rohelist ja kollakasrohelist ornamenti, mis tähistab Langa piirkonna heinamaid ja eripäraseid kumeraid künkaid. Logo ümbritseb tumeroheline ringjoon, millele on valgete suurtähtedega kirjutatud „ROBIOLA DI ROCCAVERANO” ja mille allosa keskel on väike valge stiliseeritud lilleõis. Logo on trükitud valgele taustale. Kaitstud päritolunimetuse logo alla trükitakse tootmisettevõtte tunnuskood ja etiketi järjenumber — ookerkollakale taustale kitsepiimast juustu puhul ja valgele taustale segapiimast juustu puhul. Märgisel tuleb tingimata näidata kasutatud piimasortide osakaal. „Robiola di Roccaverano” juustud turustatakse tervete keradena, pitseriga suletud pakendis.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab järgmisi haldusüksusi: Asti provints: Bubbio, Cessole, Loazzolo, Mombaldone, Monastero Bormida, Olmo Gentile, Roccaverano, San Giorgio Scarampi, Serole ja Vesime; Alessandria provints: Castelletto d'Erro, Denice, Malvicino, Merana, Montechiaro d'Acqui, Pareto, Ponti, Spigno Monferrato ning Cartosio haldusüksuse territoorium Erro mägijõe vasakul kaldal.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Pinnas on savine, merglise aluskihiga. Teatud aladel on mulla kuhjumine loonud eripärased nõlvasetted, millele on iseloomulik sügav, rohke veesisaldusega ja kõrge viljakusindeksiga savikiht. Piirkonnas valitseb tüüpiline kontinentaalne kliima, mida iseloomustavad külmalained, rohke lumesadu, jäätumise ja sula vaheldumine talvel ning soojaperioodi äkiline saabumine juuni lõpus. Sademete hulk ei varieeru märkimisväärselt ning on aastas keskmiselt 300 mm. Kevadel ja suvel võivad sademed järsult väheneda, tuues kaasa põuaperioodid. Kohalik mullastik ja kliima loovad sobivad tingimused teatavate söödataimede kasvuks rohumaadel ning rohurikastel karjamaadel. Looduslikel heinamaadel kasvavad peamiselt kõrrelised heintaimed (ca 75 %) ja liblikõielised (ca 25 %), samuti arvukad aromaatsed ja ravimtaimed. Peamised heintaimed on raiheinad (Lolium spp.), kerahein (Dactylis glomerata), aruheinad (Festuca spp.), nurmikad (Poa spp.), maarjahein jne. Peamised liblikõielised on mägiristik (Trifolium montanum), harilik nõiahammas (Lotus corniculatus), raudrohud (Achillea spp.) jne. Aromaatsetest ja ravimtaimedest tuleks lisaks maarjaheinale nimetada sarikaliste sugukonda kuuluvaid taimi, nagu metsporgand (Daucus carota carota), nõelohakas (Cirsium arvense), salvei (Salvia officinalis), lavendel (Lavandula latifolia), liivatee eri liigid (Thymus spp.), aedruut (Ruta graveolens), koer-kibuvits (Rosa canina canina) jne. Need söödataimed, milles toitained (süsivesikud-proteiinid-vitamiinid) on looduslikus tasakaalus, on kvaliteetseks söödaks lammastele, kitsedele ja veistele. Lambaid ja kitsi karjatatakse ka metsamaadel, mis on tõhusaks pinnasekaitseks, pakkudes ühtlasi loomadele varju kuumadel suvepäevadel.

5.2.   Toote eripära

Väike ilma koorikuta pehme juust. Juustule iseloomulik valge sisu on tühemiketa. Juustu tekstuur võib olla pehme ja kreemjas kuni tihke ja kõva, juust on meeldiva maitsega ja sulab suus; järelmaitse varieerub rohelise muru ja ravimtaimede maitsest kuni tugevama ja teravama maitseni, meenutades röstitud sarapuupähkleid ja „kitselõhna”.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Robiola di Roccaverano” juustule iseloomulik maitse ja lõhn on seotud kasutatava toorpiima kvaliteediga. Piima kvaliteet tuleneb omakorda kariloomadele antavast kvaliteetsest söödast.

Kohaliku floora aroomid ja maitsed kanduvad edasi ka piima, andes „Robiola di Roccaverano” juustule eriomase aroomi, mis eristab seda teistest juustusortidest.

1899. aastast pärinevas käsikirjas, mille autor on vaimulik Pistone, on jutustatud Roccaverano koguduse ja ümberkaudsete külade ajalugu aastatel 960–1860. Lisaks poliitilisele taustale on seal mainitud ka majandussündmusi, mis kinnitavad robiola tähtsust, nagu näiteks asjaolu, et Roccaverano vallas toimus igal aastal viis laata. Neil laatadel müüdi ekspordiks „oivalist robiolat”. Jutt käis ilmselgelt ekspordist, sest robiola juustusorti ei tuntud mitte üksnes Itaalias, vaid ka Prantsusmaal. Siit järeldub, et juba tollal ei olnud robiola tavaline, vaid eripäraste omadustega juust, mis erines kõigist teistest juustusortidest. Käsitööna valminud juustukerasid säilitati kuni kuus kuud klaaspurkides õli all või asetatuna õlgedele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Robiola di Roccaverano” muutmise ettepaneku 10. juuli 2013. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 160.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või:

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Qualità e sicurezza” [„Kvaliteet ja ohutus”] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE” [„ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid”].

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

---

| 7.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 856/2014,

4. august 2014,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Lammefjordsgulerod (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Taani taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 564/2002) (3) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Lammefjordsgulerod” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Taani taotluse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 2400/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 564/2002) (3) kohaselt registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Lammefjordsgulerod” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Taotluse eesmärk on spetsifikaati muuta, et täpsustada toote kirjeldust, päritolu tõendamist, tootmismeetodit ja muud (kontrollimise eest vastutav pädev asutus). |
| --- | --- |

(2)

Taotluse eesmärk on spetsifikaati muuta, et täpsustada toote kirjeldust, päritolu tõendamist, tootmismeetodit ja muud (kontrollimise eest vastutav pädev asutus).

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on põhjendatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on põhjendatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50–52 sätestatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud geograafilise tähise „Lammefjordsgulerod” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse I lisa kohaselt.

Artikkel 2

Konsolideeritud koonddokument, millega on ette nähtud spetsifikaadi peamised üksikasjad, on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. august 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Ferdinando NELLI FEROCI

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11.

2

(3)  EÜT L 86, 3.4.2002, lk 7.

3

---

I LISA

Kaitstud geograafilise tähise „Lammefjordsgulerod” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused.

| a) | Toote kirjeldus








  Asendatakse | : | „Lammefjordi porgand on väga sile ja õrn ning tõmbub pärast pesemist harva halliks. Nii porgandite kuivaine- kui ka suhkrusisaldus on võrdlemisi suur. Lisaks sisaldavad porgandid väga suures koguses karoteeni.” |
| --- | --- | --- | --- |
| järgmisega | : | „Porgandid „Lammefjordsgulerod” on väga siledad ja õrnad ning tõmbuvad pärast pesemist harva halliks. Nii porgandite kuivaine- kui ka suhkrusisaldus on võrdlemisi suur. Lisaks sisaldavad porgandid väga suures koguses karoteeni.
  Porgandid „Lammefjordsgulerod” vastavad porgandite suhtes kohaldatavatele UNECE-standardi FFV-10 I klassi nõuetele.” |

a)

Toote kirjeldus

Asendatakse

:

„Lammefjordi porgand on väga sile ja õrn ning tõmbub pärast pesemist harva halliks. Nii porgandite kuivaine- kui ka suhkrusisaldus on võrdlemisi suur. Lisaks sisaldavad porgandid väga suures koguses karoteeni.”

järgmisega

:

„Porgandid „Lammefjordsgulerod” on väga siledad ja õrnad ning tõmbuvad pärast pesemist harva halliks. Nii porgandite kuivaine- kui ka suhkrusisaldus on võrdlemisi suur. Lisaks sisaldavad porgandid väga suures koguses karoteeni.

Porgandid „Lammefjordsgulerod” vastavad porgandite suhtes kohaldatavatele UNECE-standardi FFV-10 I klassi nõuetele.”

| b) | Geograafiline piirkond








  Asendatakse | : | „Lammefjordi porgand on pärit tammidega merest eraldatud Lammefjordi piirkonnast, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm. Lammefjord asub Odsherred'is, Zealand'is, Taanis. Svinninge Vejle asub kuivendatud Lammefjordi osa fjordi kaugeimas nurgas. Kuna see piirkond oli kitsas ja madal, kuivendati see enne Lammefjordi teisi osasid. Sidinge Fjord on samuti tammiga merest eemaldatud ala Isefjordis, Lammefjordi põhjaosas. Kõige põhjapoolsem osa on Klintsø. Klintsø oli algselt fjord, kuid selle suudme ette tekkis looduslik ladestus. Piirkond on samuti ümbritsetud veeviimaritega.
  Asjaolu, et tootmiskeskkonnaks on Lammefjordi (rubriik „Seos geograafilise piirkonnaga”) piirkonna mudane pinnas, on üks porgandite tootmise eripäradest.
  Tootmine toimub avamaaköögiviljade integreeritud tootmise eeskirjade kohaselt, mille järgimist kontrollib taimekasvatusdirektoraat.” |
| --- | --- | --- | --- |
| järgmisega | : | „Lammefjordi piirkond hõlmab nelja tammiga merest eemaldatud ala Odsherredis Sjællandis (Taanis):






  — | Lammefjordi merest eraldatud ala, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm; |

b)

Geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond

Asendatakse

:

„Lammefjordi porgand on pärit tammidega merest eraldatud Lammefjordi piirkonnast, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm. Lammefjord asub Odsherred'is, Zealand'is, Taanis. Svinninge Vejle asub kuivendatud Lammefjordi osa fjordi kaugeimas nurgas. Kuna see piirkond oli kitsas ja madal, kuivendati see enne Lammefjordi teisi osasid. Sidinge Fjord on samuti tammiga merest eemaldatud ala Isefjordis, Lammefjordi põhjaosas. Kõige põhjapoolsem osa on Klintsø. Klintsø oli algselt fjord, kuid selle suudme ette tekkis looduslik ladestus. Piirkond on samuti ümbritsetud veeviimaritega.

Asjaolu, et tootmiskeskkonnaks on Lammefjordi (rubriik „Seos geograafilise piirkonnaga”) piirkonna mudane pinnas, on üks porgandite tootmise eripäradest.

Tootmine toimub avamaaköögiviljade integreeritud tootmise eeskirjade kohaselt, mille järgimist kontrollib taimekasvatusdirektoraat.”

järgmisega

:

„Lammefjordi piirkond hõlmab nelja tammiga merest eemaldatud ala Odsherredis Sjællandis (Taanis):

—

Lammefjordi merest eraldatud ala, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm;

| — | Svinninge Vejle, mida lõunast, läänest ja põhjast piirab Ringkanal ning idast Svinninge ja Hørveau vaheline raudtee; |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, mida lõunast, läänest ja põhjast piirab Ringkanal ning idast Svinninge ja Hørveau vaheline raudtee;

| — | Sidinge fjord, mida piiravad Sidinge tamm ja veeviimarid; |
| --- | --- |

—

Sidinge fjord, mida piiravad Sidinge tamm ja veeviimarid;

| — | Klintsø, mis on ümbritsetud veeviimaritega.” |
| --- | --- |

—

Klintsø, mis on ümbritsetud veeviimaritega.”

| c) | Päritolutõend








  Asendatakse | : | „Lammefjordi porgandid pestakse ja pakendatakse kohalikes heakskiidetud pesemisettevõtetes. Üks tunnustatud pesemisettevõtete jaoks kehtestatud tingimus on arvepidamine kasvatamiskohast vastu võetud porgandite kohta ning Lammefjordi porgandite hoidmine väljaspool nimetatud piirkondi tavalises liivases mullas kasvatatud porganditest eraldi. Taimekasvatusdirektoraadi poolt läbiviidava integreeritud toodangu kontrolliga kontrollitakse nende tingimuste täitmist täiendavalt.” |
| --- | --- | --- | --- |
| järgmisega | : | „Porgandid „Lammefjordsgulerod” pestakse ja pakendatakse kohalikes tunnustatud pesemisettevõtetes, kus hoitakse ka porgandite päritoluga seotud tõendavaid dokumente. Üks tunnustatud pesemisettevõtete jaoks kehtestatud tingimus on arvepidamine kasvatamiskohast vastu võetud porgandite kohta ning porgandite „Lammefjordsgulerod” hoidmine väljaspool nimetatud piirkondi tavalises liivases mullas kasvatatud porganditest eraldi.” |

c)

Päritolutõend

Päritolutõend

Asendatakse

:

„Lammefjordi porgandid pestakse ja pakendatakse kohalikes heakskiidetud pesemisettevõtetes. Üks tunnustatud pesemisettevõtete jaoks kehtestatud tingimus on arvepidamine kasvatamiskohast vastu võetud porgandite kohta ning Lammefjordi porgandite hoidmine väljaspool nimetatud piirkondi tavalises liivases mullas kasvatatud porganditest eraldi. Taimekasvatusdirektoraadi poolt läbiviidava integreeritud toodangu kontrolliga kontrollitakse nende tingimuste täitmist täiendavalt.”

järgmisega

:

„Porgandid „Lammefjordsgulerod” pestakse ja pakendatakse kohalikes tunnustatud pesemisettevõtetes, kus hoitakse ka porgandite päritoluga seotud tõendavaid dokumente. Üks tunnustatud pesemisettevõtete jaoks kehtestatud tingimus on arvepidamine kasvatamiskohast vastu võetud porgandite kohta ning porgandite „Lammefjordsgulerod” hoidmine väljaspool nimetatud piirkondi tavalises liivases mullas kasvatatud porganditest eraldi.”

| d) | Tootmismeetod








  Asendatakse | : | „Lammefjordi porgandit kasvatatakse avamaaköögiviljade integreeritud tootmise eeskirjade (Dansk Miljogrønt) kohaselt, mille raames pööratakse tähelepanu nii saagikusele kui ka kvaliteedile. Taimetervise valdkonnas eelistatakse näiteks võimaluse korral kasutada keemiliste taimekaitsevahendite asemel tehnilisi vahendeid ja mahetooteid.
  Olulised tootmisega seotud tingimused on järgmised:






  — | taimekasvatusmeetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Tootmismeetod

Tootmismeetod

Asendatakse

:

„Lammefjordi porgandit kasvatatakse avamaaköögiviljade integreeritud tootmise eeskirjade (Dansk Miljogrønt) kohaselt, mille raames pööratakse tähelepanu nii saagikusele kui ka kvaliteedile. Taimetervise valdkonnas eelistatakse näiteks võimaluse korral kasutada keemiliste taimekaitsevahendite asemel tehnilisi vahendeid ja mahetooteid.

Olulised tootmisega seotud tingimused on järgmised:

—

taimekasvatusmeetmed

| — | väetamine |
| --- | --- |

—

väetamine

| — | kastmine |
| --- | --- |

—

kastmine

| — | taimekaitse (varajane hoiatamine, kahjurite ja seenhaiguste tõrje) |
| --- | --- |

—

taimekaitse (varajane hoiatamine, kahjurite ja seenhaiguste tõrje)

| — | saagikoristus, ladustamine ja pakendamine |
| --- | --- |

—

saagikoristus, ladustamine ja pakendamine

| — | haldamine ja koolitus |
| --- | --- |

—

haldamine ja koolitus

| — | nõustamine, dokumentatsioon ja kontroll.” |
| --- | --- |

—

nõustamine, dokumentatsioon ja kontroll.”

järgmisega

:

„Porgandite „Lammefjordsgulerod” kasvatamine peab toimuma vastavalt Global G.A.P (The Global Partnership for Good Agricultural Practises — hea põllumajandustava järgimise ülemaailmne partnerlus) standardile, millega kehtestatakse hea põllumajandustava raamistik. Standard hõlmab kvaliteedi- ja keskkonnajuhtimise, pestitsiidide minimaalse kasutamise, jälgitavuse, toiduohutuse ning töökeskkonna ja toiduhügieeniga seotud riskide hindamise dokumenteerimise nõudeid. Lammefjordi piirkonnas asuvad porgandite pakendamisettevõtjad, kes porgandeid pesevad, sorteerivad ja pakendavad, peavad samuti vastama Global G.A.P standarditele.”

| e) | Kontrolliasutus








  Asendatakse | : | „Nimi | : | Plant Commodities Dept. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aadress | : | Skovbrynet 18, DK-1250 København” |

e)

Kontrolliasutus

Kontrolliasutus

Asendatakse

:

„Nimi

:

Plant Commodities Dept.

Aadress

:

Skovbrynet 18, DK-1250 København”

järgmisega

:

| „Nimi | : | AgroManagement v/Inge Bodil Jochumsen |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Kirketoften 5, 5610 Assens, tel 51244989, veeb: agromanagement.dk” |

„Nimi

:

AgroManagement v/Inge Bodil Jochumsen

Aadress

:

Kirketoften 5, 5610 Assens, tel 51244989, veeb: agromanagement.dk”

| f) | Märgistus








  Asendatakse | : | „Taimekasvatusdirektoraadi kehtestatud sätteid tuleb järgida, seega






  1) | kui porgandid tuuakse pakendamisele, peab iga suurpakend olema varustatud väljaspool loetava ja nähtava ning pesukindla etiketiga, millel on järgmine teave:






  a) | tuvastamisandmed:






  — | pakendaja ja/või saatja: nimi ja aadress või ametiasutuse poolt välja antud või tunnustatud kaubamärk: „Lammefjordsgulerod” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Märgistus

Märgistus

Asendatakse

:

„Taimekasvatusdirektoraadi kehtestatud sätteid tuleb järgida, seega

1)

kui porgandid tuuakse pakendamisele, peab iga suurpakend olema varustatud väljaspool loetava ja nähtava ning pesukindla etiketiga, millel on järgmine teave:

a)

tuvastamisandmed:

—

pakendaja ja/või saatja: nimi ja aadress või ametiasutuse poolt välja antud või tunnustatud kaubamärk: „Lammefjordsgulerod”

| b) | toote liik:






  — | sordi nimi („Ekstra” klassi puhul) ja juhul kui pakendi sisu ei ole nähtav, siis ka üks järgmistest märgetest:






  — | „porgandid kimbus” või „porgandid” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

toote liik:

—

sordi nimi („Ekstra” klassi puhul) ja juhul kui pakendi sisu ei ole nähtav, siis ka üks järgmistest märgetest:

—

„porgandid kimbus” või „porgandid”

| — | „värske porgand” või „hiline porgand” |
| --- | --- |

—

„värske porgand” või „hiline porgand”

| c) | toote päritolu:






  — | Taani |
| --- | --- | --- |

c)

toote päritolu:

—

Taani

| — | Lammefjord |
| --- | --- |

—

Lammefjord

| d) | turustusteave:






  — | klass |
| --- | --- | --- |

d)

turustusteave:

—

klass

| — | suurus






  — | suurim või väikseim diameeter või kaal, kui porgandid on sorteeritud suuruse järgi |
| --- | --- | --- |

—

suurus

—

suurim või väikseim diameeter või kaal, kui porgandid on sorteeritud suuruse järgi

| — | kimbus porgandite puhul kimpude arv kastis |
| --- | --- |

—

kimbus porgandite puhul kimpude arv kastis

| e) | ametlik kontrollmärk (vabatahtlik); |
| --- | --- |

e)

ametlik kontrollmärk (vabatahtlik);

| 2) | lahtiselt müüdavate porgandite puhul, mis laaditakse otse transpordivahendile või selle ühte veoüksusesse, peavad eespool osutatud andmed olema märgitud saatedokumendile või transpordivahendile nähtavasse kohta paigaldatud tahvlile.” |
| --- | --- |

2)

lahtiselt müüdavate porgandite puhul, mis laaditakse otse transpordivahendile või selle ühte veoüksusesse, peavad eespool osutatud andmed olema märgitud saatedokumendile või transpordivahendile nähtavasse kohta paigaldatud tahvlile.”

järgmisega

:

„Olenemata sellest, kas tegemist on kinnise või avatud pakendiga peab sellel olema märgis järgmise teabega:

| a) | pakendaja nimi ja aadress, |
| --- | --- |

a)

pakendaja nimi ja aadress,

| b) | logo „Lammefjordens Grøntsagslaug”, |
| --- | --- |

b)

logo „Lammefjordens Grøntsagslaug”,

| c) | klass.” |
| --- | --- |

c)

klass.”

---

II LISA

KONSOLIDEERITUD KOONDDOKUMENT

Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (1)

„LAMMEFJORDSGULEROD”

EÜ nr: DK-PGI-0205-01118 — 04.06.2013

KGT (X) KPN ( )

1.   Nimetus

„Lammefjordsgulerod”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Taani

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Porgandid „Lammefjordsgulerod” on väga siledad ja õrnad ning tõmbuvad pärast pesemist harva halliks. Nii porgandite kuivaine- kui ka suhkrusisaldus on võrdlemisi suur. Lisaks sisaldavad porgandid väga suures koguses karoteeni.

Porgandid „Lammefjordsgulerod” peavad vastama porgandite suhtes kohaldatavatele UNECE-standardi FFV-10 I klassi nõuetele.

Porgandite „Lammefjordsgulerod” kasvatamine peab toimuma vastavalt Global G.A.P (The Global Partnership for Good Agricultural Practises — hea põllumajandustava järgimise ülemaailmne partnerlus) nõuetele, millega kehtestatakse hea põllumajandustava raamistik.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmise etapid peavad toimuma määratletud piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Porgandite pesemine ja pakendamine toimub ainult kohalikes pesemisettevõtetes.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

| a) | pakendaja nimi ja aadress, |
| --- | --- |

a)

pakendaja nimi ja aadress,

| b) | logo „Lammefjordens Grøntsagslaug”, |
| --- | --- |

b)

logo „Lammefjordens Grøntsagslaug”,

| c) | klass. |
| --- | --- |

c)

klass.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Lammefjordi piirkond hõlmab nelja tammiga merest eemaldatud ala Odsherredis Sjællandis (Taanis):

| — | Lammefjordi merest eraldatud ala, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm; |
| --- | --- |

—

Lammefjordi merest eraldatud ala, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm;

| — | Svinninge Vejle, mida lõunast, läänest ja põhjast piirab Ringkanal ning idast Svinninge ja Hørveau vaheline raudtee; |
| --- | --- |

—

Svinninge Vejle, mida lõunast, läänest ja põhjast piirab Ringkanal ning idast Svinninge ja Hørveau vaheline raudtee;

| — | Sidinge fjord, mida piiravad Sidinge tamm ja veeviimarid; |
| --- | --- |

—

Sidinge fjord, mida piiravad Sidinge tamm ja veeviimarid;

| — | Klintsø, mis on ümbritsetud veeviimaritega. |
| --- | --- |

—

Klintsø, mis on ümbritsetud veeviimaritega.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Tootmiskeskkonnaks on Lammefjordi piirkonna mudane pinnas. Sidinge fjord oli Lammefjordi piirkonna esimene kuivendatud ala (alates 1841. aastast). Sellele järgnes Svinninge Vejle ning 1873. aastal algas suurima maa-ala, Lammefjordi kuivendamine. Kõige viimasena kuivendati Klintsø.

Pinnase alumine kiht koosneb savist ja merglist või savist ja mudast, milles on hulgaliselt liiva. Pealmine mitme meetri paksune mudakiht koosneb taimsest ja loomsest materjalist. Lammefjord on suures osas peaaegu kividest vaba ning arvukad rannakarplaste ning austrite karbid annavad pinnasele suure kaltsiumisisalduse.

Lammefjordi kliima on porgandite kasvatamiseks soodne — talv on pehme ja suvi jahe ning sademed on aasta ulatuses ühtlaselt jaotunud.

5.2.   Toote eripära

Lammefjordi piirkonna porgandite pealispind on väga sile ning nende värv säilib ka pärast pesemist ja ladustamise ajal. Porgandid säilitavad oma värvi, sest liivase pinnase liiv on lihvitud ning liivaterad on pehmemad ja ümaramad kui muu sama liiki pinnase puhul, seega ei saa porgandite pind korjamisel kriimustada. Lammefjordi piirkonna porgandeid saab hoida külmkambris ja töödelda kogu aasta jooksul ilma, et tekiks ohtu, et porgandite värv muutub.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Asjaolu, et kasvatamiskeskkonnaks on endise fjordi põhi, tagab toote „Lammefjordsgulerod” kordumatu kvaliteedi. Eriline pinnas võimaldab porgandeid õrnalt käidelda ja säilitada neile omase sileda pealispinna.

Nimi „Lammefjordsgulerod” on tuntud kogu Taanis.

Lammefjordsgulerod teeb kõik endast oleneva, et avalikkus seostaks Lammefjordi piirkonda kvaliteetse köögiviljaga, eriti porganditega. Lammefjordi piirkonda on Taani suures entsüklopeedias („Den store danske Encyklopædi”) kirjeldatud järgmiselt: „Kuivendatud fjordis kasvatatakse mitmesuguseid põllukultuure: teravilja, seemneid ja köögivilja. Lammefjordi piirkond on tuntud porgandite ja kartulite poolest; enne 1980. aastat oli piirkond kuulus ka lillesibulate ja spargli poolest.”

Taani ja välisriikide ajakirjanduses nimetatakse sageli Lammefjordi piirkonda, kui räägitakse viimastel aastatel edu saavutanud Taani restoranidest, kus toitu valmistatakse Skandinaavia toorainest.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

[määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7]

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/Fødevarekvalitet/BGB-Lammefjordsgulerødder%20konsolideret.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

---

| 7.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 857/2014,

6. august 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. august 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 94,3 |
| ZZ | 94,3 |
| 0805 50 10 | AR | 145,6 |
| CL | 186,3 |
| TR | 75,0 |
| UY | 145,3 |
| ZA | 114,6 |
| ZZ | 133,4 |
| 0806 10 10 | BR | 172,5 |
| CL | 187,7 |
| EG | 154,7 |
| MA | 170,9 |
| MX | 246,6 |
| TR | 161,3 |
| ZZ | 182,3 |
| 0808 10 80 | AR | 142,3 |
| BR | 105,8 |
| CL | 98,9 |
| CN | 120,8 |
| NZ | 117,9 |
| US | 156,0 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 120,5 |
| 0808 30 90 | AR | 97,0 |
| CL | 83,1 |
| TR | 158,2 |
| ZA | 121,5 |
| ZZ | 115,0 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| CH | 367,5 |
| TR | 405,8 |
| US | 324,1 |
| ZZ | 355,4 |
| 0809 30 | MK | 58,0 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 98,4 |
| 0809 40 05 | BA | 39,4 |
| MK | 49,3 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 105,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

94,3

ZZ

94,3

0805 50 10

AR

145,6

CL

186,3

TR

75,0

UY

145,3

ZA

114,6

ZZ

133,4

0806 10 10

BR

172,5

CL

187,7

EG

154,7

MA

170,9

MX

246,6

TR

161,3

ZZ

182,3

0808 10 80

AR

142,3

BR

105,8

CL

98,9

CN

120,8

NZ

117,9

US

156,0

ZA

101,9

ZZ

120,5

0808 30 90

AR

97,0

CL

83,1

TR

158,2

ZA

121,5

ZZ

115,0

0809 29 00

CA

324,1

CH

367,5

TR

405,8

US

324,1

ZZ

355,4

0809 30

MK

58,0

TR

138,8

ZZ

98,4

0809 40 05

BA

39,4

MK

49,3

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

105,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

Parandused

| 7.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/15

---

Komisjoni 18. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 788/2014 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tunnustuse tühistamise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 214, 19. juuli 2014
  )

Komisjoni määrus (EL) nr 788/2014 asendatakse järgmisega:

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 788/2014,

18. juuli 2014,

millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ning laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide tunnustuse tühistamise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7 antakse komisjonile volitused määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid nimetatud määruse artiklis 2 osutatud tunnustatud organisatsioonidele või nende tunnustamine tühistada, et tagada nimetatud määrusel alusel kehtestatud nõuete ja kohustuste täitmine konkreetse eesmärgiga kõrvaldada võimalikud meresõiduohutust ja keskkonda ohustavad tegurid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 ja 7 antakse komisjonile volitused määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid nimetatud määruse artiklis 2 osutatud tunnustatud organisatsioonidele või nende tunnustamine tühistada, et tagada nimetatud määrusel alusel kehtestatud nõuete ja kohustuste täitmine konkreetse eesmärgiga kõrvaldada võimalikud meresõiduohutust ja keskkonda ohustavad tegurid.

| (2) | Läbipaistvuse huvides on oluline, et komisjon kehtestaks vastavalt määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 14 lõikele 2 otsustamise üksikasjalikud eeskirjad ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete arvutamise metoodika nii, et need oleksid asjaomastele organisatsioonidele ette teada, sh konkreetsed nõuded, mille alusel komisjon hindab juhtumi tõsidust ning meresõiduohutuse või keskkonnakaitsega seotud rikkumise ulatust. |
| --- | --- |

(2)

Läbipaistvuse huvides on oluline, et komisjon kehtestaks vastavalt määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 14 lõikele 2 otsustamise üksikasjalikud eeskirjad ning trahvide ja perioodiliste karistusmaksete arvutamise metoodika nii, et need oleksid asjaomastele organisatsioonidele ette teada, sh konkreetsed nõuded, mille alusel komisjon hindab juhtumi tõsidust ning meresõiduohutuse või keskkonnakaitsega seotud rikkumise ulatust.

| (3) | Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kehtestamine peaks andma komisjonile täiendava vahendi, et reageerida tunnustatud organisatsiooni poolsele määruse (EÜ) nr 391/2009 eeskirjade rikkumisele üksikasjalikumalt, paindlikumalt ja liigendatumalt, kui tema tunnustuse tühistamine. |
| --- | --- |

(3)

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kehtestamine peaks andma komisjonile täiendava vahendi, et reageerida tunnustatud organisatsiooni poolsele määruse (EÜ) nr 391/2009 eeskirjade rikkumisele üksikasjalikumalt, paindlikumalt ja liigendatumalt, kui tema tunnustuse tühistamine.

| (4) | Perioodilised karistusmaksed peaks tõhusalt tagama, et määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud kohustuste ja nõuete mis tahes rikkumine heastatakse viivitamata ja nõuetekohaselt. Kui tunnustatud organisatsioon ei ole võtnud komisjoni poolt nõutavaid ennetus- ja parandusmeetmeid, volitatakse komisjoni määrusega (EÜ) nr 391/2009 kohaldama perioodilisi karistusmakseid kuni selle ajani, mil asjaomane tunnustatud organisatsioon on võtnud nõutavaid meetmeid. Kui see on juhtumi asjaolusid arvestades vajalik, võib perioodiliste karistusmaksete päevast summat nõutavate meetmete kiireloomulisuse rõhutamiseks järk-järgult suurendada. |
| --- | --- |

(4)

Perioodilised karistusmaksed peaks tõhusalt tagama, et määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud kohustuste ja nõuete mis tahes rikkumine heastatakse viivitamata ja nõuetekohaselt. Kui tunnustatud organisatsioon ei ole võtnud komisjoni poolt nõutavaid ennetus- ja parandusmeetmeid, volitatakse komisjoni määrusega (EÜ) nr 391/2009 kohaldama perioodilisi karistusmakseid kuni selle ajani, mil asjaomane tunnustatud organisatsioon on võtnud nõutavaid meetmeid. Kui see on juhtumi asjaolusid arvestades vajalik, võib perioodiliste karistusmaksete päevast summat nõutavate meetmete kiireloomulisuse rõhutamiseks järk-järgult suurendada.

| (5) | Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete arvutamine organisatsiooni käibe murdosana, pidades silmas kooskõlas määrusega (EÜ) nr 391/2009 kehtestatud maksimaalset ülemmäära, on lihtne meetod, mis teeb trahvid ja perioodilised karistusmaksed hoiatavaks, jättes need samas proportsionaalseks nii juhtumi tõsiduse kui ka asjaomase tunnustatud organisatsiooni tegeliku võimsuse suhtes, võttes arvesse tunnustatud organisatsioonide erinevat suurust. |
| --- | --- |

(5)

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete arvutamine organisatsiooni käibe murdosana, pidades silmas kooskõlas määrusega (EÜ) nr 391/2009 kehtestatud maksimaalset ülemmäära, on lihtne meetod, mis teeb trahvid ja perioodilised karistusmaksed hoiatavaks, jättes need samas proportsionaalseks nii juhtumi tõsiduse kui ka asjaomase tunnustatud organisatsiooni tegeliku võimsuse suhtes, võttes arvesse tunnustatud organisatsioonide erinevat suurust.

| (6) | Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides tuleb trahvide ja perioodiliste karistusmaksete maksimaalse kogusumma ülemmäära kohaldamine selgelt sätestada, võttes arvesse eri asjaolusid nende kohaldamisel. Samadel põhjustel tuleks samuti kehtestada viis, kuidas arvutatakse iga tunnustatud organisatsiooni viimase kolme majandusaasta keskmine kogukäive seoses määruse (EÜ) nr 391/2009 kohaldamisalasse kuuluva tegevusega. |
| --- | --- |

(6)

Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides tuleb trahvide ja perioodiliste karistusmaksete maksimaalse kogusumma ülemmäära kohaldamine selgelt sätestada, võttes arvesse eri asjaolusid nende kohaldamisel. Samadel põhjustel tuleks samuti kehtestada viis, kuidas arvutatakse iga tunnustatud organisatsiooni viimase kolme majandusaasta keskmine kogukäive seoses määruse (EÜ) nr 391/2009 kohaldamisalasse kuuluva tegevusega.

| (7) | On asjakohane, et otsuses, millega määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõikes 1 kehtestatud tingimuste alusel tühistatakse organisatsiooni tunnustamine, tuleks võtta arvesse kõiki tegureid, mis on seotud tunnustatud organisatsioonide tegevuse kontrollimise ja üldise tegevuse laiema eesmärgiga, sh kõnealuse määruse korduva ja olulise rikkumise eest juba määratud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete mõjuvust. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane, et otsuses, millega määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõikes 1 kehtestatud tingimuste alusel tühistatakse organisatsiooni tunnustamine, tuleks võtta arvesse kõiki tegureid, mis on seotud tunnustatud organisatsioonide tegevuse kontrollimise ja üldise tegevuse laiema eesmärgiga, sh kõnealuse määruse korduva ja olulise rikkumise eest juba määratud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete mõjuvust.

| (8) | Tuleks kehtestada konkreetne kord, mis võimaldaks komisjonil kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel tühistada organisatsiooni tunnustus määruse (EÜ) nr 391/2009 alusel, vastavalt komisjoni volitustele hinnata tunnustatud organisatsioone ning määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid koos kõnealuses määruses sätestatud kaasnevate menetlustega. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks kehtestada konkreetne kord, mis võimaldaks komisjonil kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel tühistada organisatsiooni tunnustus määruse (EÜ) nr 391/2009 alusel, vastavalt komisjoni volitustele hinnata tunnustatud organisatsioone ning määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid koos kõnealuses määruses sätestatud kaasnevate menetlustega.

| (9) | On oluline, et käesoleva määruse kohane trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise või tunnustuse tühistamise otsus põhineks eranditult nendel alustel, mida asjaomane organisatsioon on saanud kommenteerida. |
| --- | --- |

(9)

On oluline, et käesoleva määruse kohane trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise või tunnustuse tühistamise otsus põhineks eranditult nendel alustel, mida asjaomane organisatsioon on saanud kommenteerida.

| (10) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kinnitatud põhimõtteid, eriti õigust kaitsele ning konfidentsiaalsuse ja ne bis in idem põhimõtteid kooskõlas üldiste õiguspõhimõtete ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga kinnitatud põhimõtteid, eriti õigust kaitsele ning konfidentsiaalsuse ja ne bis in idem põhimõtteid kooskõlas üldiste õiguspõhimõtete ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikaga.

| (11) | Kõnealuse määruse kohased trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise otsused peaks olema täitmisele pööratavad kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 299 ja Euroopa Liidu Kohtus võib need läbi vaadata. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealuse määruse kohased trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise otsused peaks olema täitmisele pööratavad kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 299 ja Euroopa Liidu Kohtus võib need läbi vaadata.

| (12) | Menetluse läbiviimise õigluse ja õiguskindluse tagamiseks on vaja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad komisjoni poolt menetluse käigus määratud tähtaegade ja aegumistähtaegade arvutamiseks, mida kohaldatakse komisjoni suhtes trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramisel ja täitmisele pööramisel, võttes arvesse ka määruse (EÜ) nr 391/2009 jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(12)

Menetluse läbiviimise õigluse ja õiguskindluse tagamiseks on vaja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad komisjoni poolt menetluse käigus määratud tähtaegade ja aegumistähtaegade arvutamiseks, mida kohaldatakse komisjoni suhtes trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramisel ja täitmisele pööramisel, võttes arvesse ka määruse (EÜ) nr 391/2009 jõustumise kuupäeva.

| (13) | Käesoleva määruse rakendamine nõuab asjaomaste liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tõhusat koostööd. Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklite 6 ja 7 kohane tõhus uurimine, otsustamine ja järelmeetmed, tuleb täpsustada iga nimetatud poole õigusi ja kohustusi käesoleva määrusega kehtestatud menetlustes. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määruse rakendamine nõuab asjaomaste liikmesriikide, komisjoni ja Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tõhusat koostööd. Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklite 6 ja 7 kohane tõhus uurimine, otsustamine ja järelmeetmed, tuleb täpsustada iga nimetatud poole õigusi ja kohustusi käesoleva määrusega kehtestatud menetlustes.

| (14) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas arvamusega, mille esitas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (2), |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas arvamusega, mille esitas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (2),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, mille alusel komisjon rakendab määruse (EÜ) nr 391/2009 artikleid 6 ja 7.

Sellega sätestatakse nõuded, mille alusel määratakse kindlaks trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summa ning kehtestatakse otsustusmenetlus trahvi ja perioodilise karistusmakse määramiseks või tunnustatud organisatsiooni tunnustuse tühistamiseks kas komisjoni enda algatusel või liikmesriigi taotlusel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

Peale nende kasutatakse järgmist mõistet:

„asjaomane liikmesriik” on iga liikmesriik, kes on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/15/EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (3) usaldanud tunnustatud organisatsioonile tema lipu all sõitvate laevade kontrollimise, ülevaatuse ja sertifitseerimise, et need vastaks rahvusvahelistele konventsioonidele, sealhulgas liikmesriik, kes on esitanud komisjonile kõnealuse organisatsiooni kohta tunnustamistaotluse vastavalt määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklile 3.

II PEATÜKK

TRAHVID JA PERIOODILISED KARISTUSMAKSED

Artikkel 3

Rikkumiste väljaselgitamine

1.   Komisjon selgitab määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõike 1 kohase rikkumise välja juhul, kui:

| a) | määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisas sätestatud miinimumkriteeriumi või artikli 8 lõikest 4, artiklitest 9, 10 ja 11 tulenevate kohustuste korduv või tõsine mittetäitmine tunnustatud organisatsiooni poolt paljastab tõsised puudused tema struktuuris, süsteemides, menetlustes või sisekontrollis; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 391/2009 I lisas sätestatud miinimumkriteeriumi või artikli 8 lõikest 4, artiklitest 9, 10 ja 11 tulenevate kohustuste korduv või tõsine mittetäitmine tunnustatud organisatsiooni poolt paljastab tõsised puudused tema struktuuris, süsteemides, menetlustes või sisekontrollis;

| b) | tunnustatud organisatsooni halvenenud tegevus, võttes arvesse komisjoni otsust 2009/491/EÜ, (4) näitab tõsiseid puudusi selle organisatsiooni struktuuris, süsteemides, menetlustes või sisekontrollimeetmetes; |
| --- | --- |

b)

tunnustatud organisatsooni halvenenud tegevus, võttes arvesse komisjoni otsust 2009/491/EÜ, (4) näitab tõsiseid puudusi selle organisatsiooni struktuuris, süsteemides, menetlustes või sisekontrollimeetmetes;

| c) | tunnustatud organisatsioon on hindamise käigus esitanud komisjonile tahtlikult ebaõigeid, mittetäielikke või eksitavaid andmeid või on muul viisil hindamist takistanud. |
| --- | --- |

c)

tunnustatud organisatsioon on hindamise käigus esitanud komisjonile tahtlikult ebaõigeid, mittetäielikke või eksitavaid andmeid või on muul viisil hindamist takistanud.

2.   Käesoleva määruse alusel toimuva rikkumismenetluse puhul lasub rikkumise tõendamise kohustus komisjonil.

Artikkel 4

Trahvide arvutamine

1.   Iga määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõike 1 alusel välja selgitatud rikkumise korral määratakse esialgu põhitrahv 0,6 % tunnustatud organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on määratud kindlaks kooskõlas artikliga 9.

2.   Üksiku trahvi arvutamiseks iga rikkumise eest suurendatakse või vähendatakse lõikes 1 viidatud põhitrahvi rikkumise tõsiduse ja tagajärgede alusel kooskõlas artiklitega 5 ja 6 vastavalt, eriti seoses meresõiduohutuse või keskkonnakaitsega seotud rikkumise ulatusega.

3.   Üksiku trahvi maksimumsumma ei ületa 1,8 % tunnustatud organisatsiooni keskmisest kogukäibest.

4.   Kui tunnustatud organisatsiooni üks tegevus või tegevusetus on kahe või enama määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõike 1 punkti a kohase rikkumise, mis on tuvastatud käesoleva määruse artikli 3 lõike 1 punkti a alusel, ainus alus, on sellega kaasnev üksik trahv suurim selle aluseks olevate rikkumiste eest arvutatud üksikutest trahvidest.

5.   Tunnustatud organisatsioonile ühe otsusega määratud kogutrahv on kõikide üksikute trahvide summa, mis tuleneb käesoleva artikli lõigete 1–4 kohaldamisest, ilma et see mõjutaks maksimaalset ülemmäära, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõike 3 alusel, nagu on täpsustatud käesoleva määruse artiklis 8.

Artikkel 5

Rikkumise tõsiduse hindamine

Iga rikkumise tõsidust hinnates võtab komisjon arvesse kõiki raskendavaid ja kergendavaid asjaolusid, eriti järgmist:

| a) | kas organisatsiooni tegevus oli põhjustatud hooletusest või oli see tahtlik; |
| --- | --- |

a)

kas organisatsiooni tegevus oli põhjustatud hooletusest või oli see tahtlik;

| b) | tunnustatud organisatsiooni rikkumise põhjustanud tegevuste või tegevusetuste arv; |
| --- | --- |

b)

tunnustatud organisatsiooni rikkumise põhjustanud tegevuste või tegevusetuste arv;

| c) | kas rikkumine on seotud eraldiseisvate filiaalide, geograafiliste piirkondade või kogu organisatsiooniga; |
| --- | --- |

c)

kas rikkumine on seotud eraldiseisvate filiaalide, geograafiliste piirkondade või kogu organisatsiooniga;

| d) | tunnustatud organisatsiooni rikkumise põhjustanud tegevuste või tegevusetuste kordumine; |
| --- | --- |

d)

tunnustatud organisatsiooni rikkumise põhjustanud tegevuste või tegevusetuste kordumine;

| e) | rikkumise kestus; |
| --- | --- |

e)

rikkumise kestus;

| f) | tunnustatud organisatsiooni väljastatud tunnistustes ja vastavusdokumentides esitatud laevade tegeliku olukorra vääresitamine või neis ebaõige või eksitava teabe esitamine; |
| --- | --- |

f)

tunnustatud organisatsiooni väljastatud tunnistustes ja vastavusdokumentides esitatud laevade tegeliku olukorra vääresitamine või neis ebaõige või eksitava teabe esitamine;

| g) | samale tunnustatud organisatsioonile määratud varasemad karistused, sh trahvid; |
| --- | --- |

g)

samale tunnustatud organisatsioonile määratud varasemad karistused, sh trahvid;

| h) | kas rikkumine on põhjustatud tunnustatud organisatsioonide vahelisest kokkuleppest või ühisest tavast, mille eesmärk või tagajärg on määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud nõuete ja kohustuste rikkumine; |
| --- | --- |

h)

kas rikkumine on põhjustatud tunnustatud organisatsioonide vahelisest kokkuleppest või ühisest tavast, mille eesmärk või tagajärg on määruses (EÜ) nr 391/2009 sätestatud nõuete ja kohustuste rikkumine;

| i) | tunnustatud organisatsiooni hoolsuse ja koostöö määr asjaomase tegevuse või tegevusetuse avastamisel ning rikkumiste määratlemisel komisjoni poolt. |
| --- | --- |

i)

tunnustatud organisatsiooni hoolsuse ja koostöö määr asjaomase tegevuse või tegevusetuse avastamisel ning rikkumiste määratlemisel komisjoni poolt.

Artikkel 6

Rikkumise tagajärgede hindamine

Iga rikkumise, eriti meresõiduohutuse või keskkonnakaitsega seotud rikkumise ulatust hinnates võtab komisjon arvesse kõiki raskendavaid ja kergendavaid asjaolusid, eriti järgmist:

| a) | organisatsiooni sertifitseeritud laevu tegelikult mõjutavate või potentsiaalselt mõjutavate puuduste laad ja ulatus, mida nimetatud organisatsioon rikkumise tõttu ei avastanud või ei suuda avastada või mille õigeaegset kõrvaldamist ta ei ole nõudnud või mida ta ei saa nõuda, arvestades eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ, (5) mis käsitleb sadamariigi kontrolli, X lisas sätestatud laeva kinnipidamise kriteeriume; |
| --- | --- |

a)

organisatsiooni sertifitseeritud laevu tegelikult mõjutavate või potentsiaalselt mõjutavate puuduste laad ja ulatus, mida nimetatud organisatsioon rikkumise tõttu ei avastanud või ei suuda avastada või mille õigeaegset kõrvaldamist ta ei ole nõudnud või mida ta ei saa nõuda, arvestades eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ, (5) mis käsitleb sadamariigi kontrolli, X lisas sätestatud laeva kinnipidamise kriteeriume;

| b) | selliste organisatsiooni sertifitseeritud laevade osakaal, mida puudused tegelikult mõjutasid või võisid mõjutada; |
| --- | --- |

b)

selliste organisatsiooni sertifitseeritud laevade osakaal, mida puudused tegelikult mõjutasid või võisid mõjutada;

| c) | muud asjaolud, mis tekitavad konkreetseid tuvastavaid riske, nagu selliste laevade tüüp, mida puudused tegelikult mõjutasid või võisid mõjutada. |
| --- | --- |

c)

muud asjaolud, mis tekitavad konkreetseid tuvastavaid riske, nagu selliste laevade tüüp, mida puudused tegelikult mõjutasid või võisid mõjutada.

Artikkel 7

Perioodilised karistusmaksed

1.   Tunnustatud organisatsioonile antud hinnangus nõutud ennetus- ja heastamismeetmete võtmise tagamiseks võib komisjon määrata asjaomasele organisatsioonile määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõikes 2 viidatud perioodilisi karistusmakseid ilma, et see piiraks trahve, mis määratakse artikli 3 alusel.

2.   Artikli 3 kohases trahvi määramise otsuses võib komisjon samuti määrata kindlaks perioodilised trahvimaksed, mis määratakse tunnustatud organisatsioonile siis ja selleks ajaks, kui ta ei võta heastamismeetmeid või viivitab põhjendamatult rikkumise kõrvaldamisega.

3.   Perioodiliste trahvimaksete määramise otsuses kehtestatakse tähtaeg, mille jooksul tunnustatud organisatsioon peab ettenähtud meetmed ellu viima.

4.   Perioodilisi trahvimakseid kohaldatakse alates kuupäevast, mis järgneb lõike 3 alusel kehtestatud tähtaja möödumisele kuni selle kuupäevani, mil organisatsioon on võtnud asjakohased heastamismeetmed tingimusel, et komisjon peab neid piisavaks.

5.   Perioodilise karistusmakse summa päevas iga rikkumise eest on 0,0033 % tunnustatud organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9. Iga rikkumise eest perioodilise karistusmakse summa arvutamisel suurendatakse või vähendatakse põhitrahvi rikkumise tõsiduse ning meresõiduohutuse või keskkonnakaitsega seotud rikkumise ulatuse alusel vastavalt käesoleva määruse artiklitele 5 ja 6.

6.   Juhtumi asjaolusid ja eriti heastamismeetmete pakilisust arvestades, mis asjaomane organisatsioon peab võtma, võib komisjon teha otsuse suurendada perioodiliste karistusmaksete summat päevas kuni järgmiste ülemmääradeni:

| a) | kui tunnustatud organisatsioon ületab lõike 3 alusel määratud tähtaega rohkem kui 120 päeva, on päevane ülemmäär alates tähtaja möödumise saja kahekümne esimesest päevast kuni kolmesajanda päevani 0,005 % organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9; |
| --- | --- |

a)

kui tunnustatud organisatsioon ületab lõike 3 alusel määratud tähtaega rohkem kui 120 päeva, on päevane ülemmäär alates tähtaja möödumise saja kahekümne esimesest päevast kuni kolmesajanda päevani 0,005 % organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9;

| b) | kui tunnustatud organisatsioon ületab lõike 3 alusel määratud tähtaega rohkem kui 300 päeva, on päevane ülemmäär alates tähtaja möödumise kolmesaja esimesest päevast 0,01 % organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9. |
| --- | --- |

b)

kui tunnustatud organisatsioon ületab lõike 3 alusel määratud tähtaega rohkem kui 300 päeva, on päevane ülemmäär alates tähtaja möödumise kolmesaja esimesest päevast 0,01 % organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9.

7.   Käesoleva artikli alusel kas eraldi või lisaks trahvidele määratud perioodiliste karistusmaksete kogusumma ei tohi ületada maksimaalset ülemmäära, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõike 3 alusel, nagu on täpsustatud käesoleva määruse artiklis 8.

Artikkel 8

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete maksimaalse kogusumma kindlaksmääramine

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete maksimaalne kogusumma, mis määratakse tunnustatud organisatsioonile määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõike 3 alusel, määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | tunnustatud organisatsioonile kooskõlas artikliga 4 ühe majandusaasta jooksul määratud trahvide kogusumma, võttes arvesse trahvide määramise otsuse kuupäeva ja juhul, kui sellele organisatsioonile trahvi määramise otsuseid on rohkem kui üks, siis esimese trahvi määramise otsuse kuupäeva, ei tohi ületada 5 % selle organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9; |
| --- | --- |

a)

tunnustatud organisatsioonile kooskõlas artikliga 4 ühe majandusaasta jooksul määratud trahvide kogusumma, võttes arvesse trahvide määramise otsuse kuupäeva ja juhul, kui sellele organisatsioonile trahvi määramise otsuseid on rohkem kui üks, siis esimese trahvi määramise otsuse kuupäeva, ei tohi ületada 5 % selle organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9;

| b) | tunnustatud organisatsioonile kooskõlas artikliga 4 ühe majandusaasta jooksul määratud trahvide kogusumma, mis on määratud kindlaks kooskõlas lõikega 1, ja samades otsustes kooskõlas artikli 7 lõikega 2 määratud perioodilised karistusmaksed, mis kumuleeruvad niikaua, kui organisatsioon ei ole võtnud nõuetekohaseid heastamismeetmeid, ei tohi ületada 5 % selle organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9. Ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, ei tohi komisjoni sissenõutavad perioodilised karistusmaksed ületada 5 % ülemmäära; |
| --- | --- |

b)

tunnustatud organisatsioonile kooskõlas artikliga 4 ühe majandusaasta jooksul määratud trahvide kogusumma, mis on määratud kindlaks kooskõlas lõikega 1, ja samades otsustes kooskõlas artikli 7 lõikega 2 määratud perioodilised karistusmaksed, mis kumuleeruvad niikaua, kui organisatsioon ei ole võtnud nõuetekohaseid heastamismeetmeid, ei tohi ületada 5 % selle organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9. Ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, ei tohi komisjoni sissenõutavad perioodilised karistusmaksed ületada 5 % ülemmäära;

| c) | tunnustatud organisatsioonile kooskõlas artikli 7 lõikega 1 määratud perioodiliste karistusmaksete kogusumma, mis kumuleerub niikaua, kui organisatsioon ei ole võtnud nõuetekohaseid heastamismeetmeid, ei tohi ületada 5 % selle organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9. Ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, ei tohi komisjoni sissenõutavad perioodilised karistusmaksed ületada 5 % ülemmäära. |
| --- | --- |

c)

tunnustatud organisatsioonile kooskõlas artikli 7 lõikega 1 määratud perioodiliste karistusmaksete kogusumma, mis kumuleerub niikaua, kui organisatsioon ei ole võtnud nõuetekohaseid heastamismeetmeid, ei tohi ületada 5 % selle organisatsiooni keskmisest kogukäibest, mis on arvutatud kooskõlas artikliga 9. Ilma et see piiraks artikli 21 kohaldamist, ei tohi komisjoni sissenõutavad perioodilised karistusmaksed ületada 5 % ülemmäära.

Artikkel 9

Käibe arvutamine

1.   Käesoleva määruse tähenduses on asjaomase tunnustatud organisatsiooni keskmine kogukäive üks kolmandik summast, mis on saadud, liites kokku tunnustuse saanud emaettevõtte kogukäibe komisjoni otsusele eelnenud kolmel majandusaastal ja kõikide selliste juriidiliste isikute käibed, mida kõnealune tunnustus hõlmab iga aasta lõpus.

2.   Auditeeritud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandega kontserni puhul on lõikes 1 viidatud käive emaettevõtte ja kõigi kontserni kuuluvate juriidiliste üksuste konsolideeritud tulu, keda tunnustus iga majandusaasta lõpus hõlmab.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võetakse arvesse ainult määruse (EÜ) nr 391/2009 reguleerimisalasse kuuluvaid tegevusvaldkondi.

III PEATÜKK

TUNNUSTUSE TÜHISTAMINE

Artikkel 10

Tunnustuse tühistamine

1.   Komisjon võib omal algatusel või liikmesriigi taotluse korral võtta vastu otsuse organisatsiooni tunnustuse tühistamise kohta määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõike 1 punkides a–e viidatud juhtumite korral.

2.   Selleks, et teha kindlaks, kas korduv või tõsine rikkumine võib määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõike 1 punktide a ja b kohaselt lubamatult ohustada meresõiduohutust või keskkonda, võetakse arvesse järgmisi elemente:

| a) | määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõikes 2 viidatud teavet ja asjaolusid, võttes eriti arvesse käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 viidatud asjaolusid; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõikes 2 viidatud teavet ja asjaolusid, võttes eriti arvesse käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 viidatud asjaolusid;

| b) | komisjoni otsuses 2009/491/EÜ kindlaksmääratud kriteeriume ja künniseid vastavalt juhtumile. |
| --- | --- |

b)

komisjoni otsuses 2009/491/EÜ kindlaksmääratud kriteeriume ja künniseid vastavalt juhtumile.

3.   Kui tunnustatud organisatsioonile määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed ulatuvad maksimaalse ülemmäärani, mis on kehtestatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 6 lõikega 3, ja tunnustatud organisatsioon ei ole võtnud nõuetekohaseid parandusmeetmeid, võib komisjon järeldada, et need meetmed ei ole täitnud oma eesmärki kõrvaldada võimalik oht meresõiduohutusele või keskkonnale.

Artikkel 11

Tunnustuse tühistamise menetlus liikmesriigi taotlusel

1.   Kui liikmesriik taotleb komisjonilt organisatsiooni tunnustuse tühistamist kooskõlas määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõikega 3, esitab ta sellise taotluse komisjonile kirjalikult.

2.   Taotlev liikmesriik selgitab üksikasjalikult oma taotluse põhjuseid, viidates vajaduse korral määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 7 lõikes 1 loetletud nõuetele ja artikli 7 lõikes 2 loetletud asjaoludele ning samuti käesoleva määruse artikli 10 lõigetes 2 ja 3 loetletud asjaoludele.

3.   Oma taotluse toetamiseks esitab taotlev liikmesriik komisjonile kõik vajalikud dokumenteeritud tõendid, mis on nõuetekohaselt liigitatud ja nummerdatud.

4.   Komisjon teatab liikmesriigile tema taotluse kättesaamisest kirjalikult.

5.   Kui komisjon leiab, et otsuse tegemiseks on vaja lisateavet, täpsustusi või tõendeid, teatab ta sellest taotlevale liikmesriigile ja palub tal oma taotlust vastavalt täiendada kindlaksmääratud tähtajaks, mis ei ole lühem kui neli nädalat. Liikmesriigi taotlust ei loeta täielikuks enne, kui esitatud on kogu vajalik teave.

6.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et liikmesriigi taotlus on põhjendatud, esitab ta ühe aasta jooksul alates täieliku taotluse saamisest asjaomasele organisatsioonile vastuväited kooskõlas artikliga 12, et tühistada tema tunnustamine vastavalt käesolevale määrusele. Sellisel juhul antakse taotlevale liikmesriigile asjaomase liikmesriigi õigused käesoleva määruse IV peatüki alusel.

Kui komisjon jõuab sama tähtaja jooksul järeldusele, et liikmesriigi taotlus ei ole põhjendatud, teatab ta sellest taotlevale liikmesriigile, esitades asjakohased põhjendused ja paludes tal esitada oma märkused kindlaksmääratud tähtajaks, mis ei ole lühem kui kolm kuud. Kuue kuu jooksul alates selliste märkuste kättesaamisest peab komisjon kas kinnitama, et taotlus ei ole põhjendatud või esitama vastuväited kooskõlas esimese lõiguga.

7.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et liikmesriigi taotlus ei ole põhjendatud või see on pärast lõikes 5 viidatud tähtaja möödumist mittetäielik, võib komisjon lisada kõnealuse taotluse või selle osa ning sellega kaasnevad tõendid tunnustatud organisatsiooni hindamisse, mis viiakse läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 391/2009 artikliga 8.

8.   Komisjon esitab kord aastas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komiteele aruande liikmesriikide esitatud tühistamistaotlustest ja komisjoni algatatud pooleliolevatest tühistamismenetlustest.

IV PEATÜKK

ÜHISSÄTTED

Artikkel 12

Vastuväited

1.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et tunnustatud organisatsioonile trahvi ja perioodiliste karistusmaksete määramine on põhjendatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 391/2009 artikliga 6 või organisatsiooni tunnustuse tühistamine on põhjendatud kooskõlas eelnimetatud määruse artikliga 7, esitab ta organisatsioonile vastuväited ja teavitab asjaomased liikmesriike.

2.   Vastuväiteid peavad hõlmama järgmist:

| a) | üksikasjalik kokkuvõte tunnustatud organisatsiooni tegevusest ja tegevusetusest, sh asjakohaste faktide kirjeldus ja viitamine määruse (EÜ) nr 391/2009 sätetele, mida tunnustatud organisatsioon komisjoni arvates rikkus; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalik kokkuvõte tunnustatud organisatsiooni tegevusest ja tegevusetusest, sh asjakohaste faktide kirjeldus ja viitamine määruse (EÜ) nr 391/2009 sätetele, mida tunnustatud organisatsioon komisjoni arvates rikkus;

| b) | tõendite esitamine, millel asjaomased järeldused põhinevad, sh viited kontrollimisaruannetele, hindamisaruannetele või muudele asjakohastele dokumentidele, millest komisjon või komisjoni nimel tegutsev Euroopa Meresõiduohutuse Amet on asjaomast organisatsiooni varem teavitanud; |
| --- | --- |

b)

tõendite esitamine, millel asjaomased järeldused põhinevad, sh viited kontrollimisaruannetele, hindamisaruannetele või muudele asjakohastele dokumentidele, millest komisjon või komisjoni nimel tegutsev Euroopa Meresõiduohutuse Amet on asjaomast organisatsiooni varem teavitanud;

| c) | teatis selle kohta, et komisjon võib määrata trahve või perioodilisi karistusmakseid või tunnustuse tühistada kooskõlas määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 või 7. |
| --- | --- |

c)

teatis selle kohta, et komisjon võib määrata trahve või perioodilisi karistusmakseid või tunnustuse tühistada kooskõlas määruse (EÜ) nr 391/2009 artiklitega 6 või 7.

3.   Vastuväiteid esitades palub komisjon tunnustatud organisatsioonil ja asjaomastel liikmesriikidel esitada märkused kindlaksmääratud tähtajaks, mis ei ole ühelgi juhul lühem kui kuus nädalat alates vastuväidete kättesaamise kuupäevast. Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 24 lõike 4 kohaldamist, ei ole komisjon kohustatud võtma arvesse esildisi, mis ta on saanud pärast selle tähtaja möödumist.

4.   Vastuväidete teatavakstegemine ei lükka edasi asjaomase organisatsiooni hindamist. Komisjon võib igal ajal enne trahvi või perioodilise karistusmakse määramise või tunnustuse tühistamise otsuse vastuvõtmist kooskõlas käesoleva määrusega otsustada teha organisatsiooni tööruumides täiendavat kontrolli, külastada organisatsiooni sertifitseeritud laevu või nõuda tunnustatud organisatsioonilt kirjalikult täiendava teabe esitamist määrusega (EÜ) nr 391/2009 kehtestatud nõuetele vastamise ja kohustuste täitmise kohta.

5.   Komisjon võib igal ajal enne trahvi või perioodilise karistusmakse määramise või tunnustuse tühistamise otsuse vastuvõtmist kooskõlas käesoleva määrusega muuta oma hinnangut asjakohase tunnustatud organisatsiooni suhtes. Kui uus hinnang erineb vastuväidete aluseks olnud hinnangust, kuna on avastatud uusi fakte või välja selgitatud uusi rikkumisi või uusi asjaolusid, mis on seotud rikkumise tõsidusega või selle tagajärgedega meresõiduohutusele ja keskkonnale, esitab komisjon uued vastuväited.

Artikkel 13

Teabepäringud

Asjaolude selgitamiseks artikli 12 tähenduses võib komisjon kirjalikult nõuda tunnustatud organisatsioonilt kirjalike või suuliste selgituste, üksikasjade või dokumentide esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul, mis ei ole ühelgi juhul lühem kui neli nädalat. Sellisel juhul teavitab komisjon tunnustatud organisatsiooni perioodilistest karistusmaksetest ja trahvidest, mis võidakse määrata juhul, kui nõuet ei täideta või teabe esitamisega viivitatakse põhjendamatult või kui komisjonile esitatakse tahtlikult ebaõigeid, mittetäielikke või eksitavaid andmeid.

Artikkel 14

Suuline ärakuulamine

1.   Kui tunnustatud organisatsioon, kellele vastuväited on esitatud, seda taotleb, annab komisjon sellele organisatsioonile võimaluse esitada oma argumendid suulisel ärakuulamisel.

2.   Komisjon kutsub suulisel ärakuulamisel osalema asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ning võib omal algatusel või asjaomaste liikmesriikide taotlusel kutsuda suulisel ärakuulamisel osalema kõik teised isikud, kellel on õigustatud huvi rikkumiste suhtes. Komisjon võib paluda abi Euroopa Meresõiduohutuse Ametilt.

3.   Osalema kutsutud füüsilised või eraõiguslikud juriidilised isikud tulevad kohale kas isiklikult või neid esindavad seadusjärgsed või volitatud esindajad. Liikmesriike esindavad liikmesriikide ametnikud.

4.   Suuline ärakuulamine ei ole avalik. Igat osalema kutsutud isikut võidakse kuulata ära eraldi või teiste osalema kutsutud isikute juuresolekul, võttes arvesse tunnustatud organisatsiooni või teiste poolte õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi ja muud konfidentsiaalset teavet.

5.   Iga isiku antud ütlused salvestatakse. Ärakuulamisel osalenud isikute või asjaomaste liikmesriikide taotlusel tehakse ärakuulamise salvestus neile kättesaadavaks.

Artikkel 15

Perioodilised karistusmaksed koostöö mittetegemise eest

1.   Kui komisjon kavatseb võtta vastu otsuse määrata artikli 7 lõike 1 alusel perioodilised karistusmaksed tunnustatud organisatsioonile, kes ei ole võtnud komisjoni nõutud ennetus- ja heastamismeetmeid või on nende võtmisega põhjendamatult viivitanud, teavitab komisjon tunnustatud organisatsiooni sellest kõigepealt kirjalikult.

2.   Lõike 1 kohases komisjoni teatises viidatakse konkreetsetele ennetus- ja heastamismeetmetele, mida tunnustatud organisatsioon ei ole võtnud ja seda kinnitavatele tõenditele, ning teatatakse tunnustatud organisatsioonile perioodilistest karistusmaksetest, mida komisjon sellega seoses kaalub.

3.   Komisjon määrab tähtaja, mille jooksul tunnustatud organisatsioon võib esitada komisjonile kirjalikud märkused. Komisjon ei ole kohustatud arvesse võtma selle tähtaja möödumisel saabunud kirjalikke märkusi.

Artikkel 16

Juurdepääs toimikule

1.   Kui tunnustatud organisatsioon, kellele vastuväited on esitatud, seda taotleb, lubab komisjon tal tutvuda toimikuga, mis sisaldab komisjoni koostatud dokumente ja muid tõendeid väidetava rikkumise kohta.

2.   Komisjon määrab kuupäeva ja teeb praktilisi korraldusi, et tunnustatud organisatsioonil oleks juurdepääs toimikule, millega saab tutvuda ainult elektroonilisel kujul.

3.   Asjaomase tunnustatud organisatsiooni taotlusel teeb komisjon talle kättesaadavaks kõigi toimikus sisalduvate dokumentide loetelu.

4.   Asjaomasel tunnustatud organisatsioonil on õigus tutvuda kõikide toimikus sisalduvate dokumentide ja andmetega. Sellise juurdepääsu võimaldamisel peab komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse ärisaladusi, konfidentsiaalset teavet või komisjoni või Euroopa Meresõiduohutuse Ameti koostatud dokumentide asutusesisest iseloomu.

5.   Lõike 4 tähenduses võivad komisjoni ja Euroopa Meresõiduohutuse Ameti asutusesisesed dokumendid olla järgmised:

| a) | dokumendid või dokumentide osad, milles käsitletakse komisjoni ja tema talituste ning Euroopa Meresõiduohutuse Ameti asutusesiseseid arutelusid, sh Euroopa Meresõiduohutuse Ameti poolt komisjonile esitatud arvamusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

a)

dokumendid või dokumentide osad, milles käsitletakse komisjoni ja tema talituste ning Euroopa Meresõiduohutuse Ameti asutusesiseseid arutelusid, sh Euroopa Meresõiduohutuse Ameti poolt komisjonile esitatud arvamusi ja soovitusi;

| b) | dokumendid või dokumentide osad, mis on osa komisjoni ja Euroopa Meresõiduohutuse või komisjoni ja liikmesriikide kirjavahetusest. |
| --- | --- |

b)

dokumendid või dokumentide osad, mis on osa komisjoni ja Euroopa Meresõiduohutuse või komisjoni ja liikmesriikide kirjavahetusest.

Artikkel 17

Seaduslik esindamine

Tunnustatud organisatsioonil on õigus seadusjärgsele esindatusele kõikides käesolevas määruse kohastes menetlusetappides.

Artikkel 18

Konfidentsiaalsus, ametisaladus ja vaikimisõigus

1.   Käesoleva määruse kohaseid menetlusi viiakse läbi konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise põhimõtete alusel.

2.   Komisjon, Euroopa Meresõiduohutuse Amet ja asjaomaste liikmesriikide ametiasutused ning nende ametnikud, teenistujad ja teised nende järelevalve all töötavad isikud ei avalda nende poolt vastavalt käesolevale määrusele saadud või vahetatud või muud sellesarnast teavet, mille kohta kehtib ametisaladuse ja konfidentsiaalsuse kohustus.

3.   Iga tunnustatud organisatsioon või muu isik, kes esitab teavet või märkusi käesoleva määruse alusel, peab selgesti tähistama konfidentsiaalseks peetava materjali koos põhjendustega ning esitama komisjoni määratud kuupäevaks eraldi mittekonfidentsiaalse versiooni.

4.   Samuti võib komisjon nõuda tunnustatud organisatsioonidelt ja teistelt huvitatud isikutelt komisjoni aruande, vastuväidete või otsuse sellise osa eristamist, mis nende arvates sisaldab ärisaladusi.

5.   Lõigetes 3 ja 4 viidatud tähistuse puudumisel võib komisjon eeldada, et asjaomased dokumendid või märkused ei sisalda konfidentsiaalset teavet.

6.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 9 kohaldamist, on tunnustatud organisatsioonidel õigus vaikida olukorras, kus nad oleksid sunnitud andma vastuseid, mis võivad hõlmata nendepoolset rikkumise tunnistamist.

Artikkel 19

Otsus

1.   Käesoleva määruse kohane trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise või tunnustuse tühistamise otsus peab eranditult põhinema nendel alustel, mille kohta asjaomane organisatsioon on saanud esitada oma märkused.

2.   Trahvi või perioodilise karistusmakse määramise otsuses ja asjakohase summa kindlaksmääramisel tuleb võtta arvesse mõjususe, proportsionaalsuse ja hoiatavuse põhimõtteid.

3.   Meetmete võtmisel kooskõlas käesoleva määrusega ja asjaomaste meetmete või tegevusetuse tõsiduse ning meresõiduohutusele ja keskkonnale avalduva mõju üle otsustamisel võtab komisjon arvesse riiklikke meetmeid, mis on asjaomase tunnustatud organisatsiooni suhtes juba võetud samade asjaoludel alusel, eriti juhul, kui sellise organisatsiooni suhtes on juba algatatud kohtu- või täitemenetlus.

4.   Tunnustatud organisatsiooni tegevuse või tegevusetus suhtes, mille alusel on võetud meetmeid kooskõlas käesoleva määrusega, ei kohaldata täiendavaid meetmeid. Sellist tegevust või tegevusetust võib siiski võtta arvesse järgnevates otsustes, mis võetakse vastu kooskõlas käesoleva määrusega, et hinnata kordumise võimalust.

5.   Komisjon võtab perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse või trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse vastu kooskõlas menetlusega, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 12 lõike 2 alusel.

6.   Komisjon võtab tunnustatud organisatsiooni tunnustuse tühistamise otsuse vastu kooskõlas menetlusega, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 391/2009 artikli 12 lõike 3 alusel.

Artikkel 20

Õiguskaitsevahendid, teavitamine ja avalikustamine

1.   Komisjon teavitab asjaomast tunnustatud organisatsiooni talle kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest.

2.   Komisjon teavitab oma otsusest Euroopa Meresõiduohutuse Ametit ja liikmesriike.

3.   Kui see on õigustatud, eriti meresõiduohutuse või keskkonnakaitsega seotud põhjustel, võib komisjon oma otsuse avalikustada. Oma otsuse üksikasju avaldades või liikmesriikidele teatades võtab komisjon arvesse asjaomase tunnustatud organisatsiooni ja teiste huvitatud isikute õigustatud huvisid.

Artikkel 21

Trahvide ja karistusmaksete sissenõudmine

Komisjon nõuab trahvid ja karistusmaksed sisse, koostades sissenõudekorralduse ja esitades ajaomasele tunnustatud organisatsioonile võlateate kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2012 (6) artiklitega 78–80 ja 83 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (7) artiklitega 80–92.

Artikkel 22

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtajad

1.   Komisjoni õigus määrata tunnustatud organisatsioonile trahve ja/või perioodilisi karistusmakseid kooskõlas käesoleva määrusega aegub viis aastat pärast seda kuupäeva, mil tunnustatud organisatsiooni tegevuse või tegevusetuse tõttu pandi toime käesoleva määruse artikli 3 kohaselt välja selgitatud rikkumine. Kuid rikkumise põhjustanud jätkuva või korduva tegevuse ja tegevusetuse korral arvestatakse seda tähtaega alates kuupäevast, millal tegevus või tegevusetus lõppeb.

Komisjoni õigus määrata tunnustatud organisatsioonile perioodilisi karistusmakseid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 aegub kolm aastat pärast seda kuupäeva, millal toimus tunnustatud organisatsiooni tegevus või tegevusetus, mille suhtes komisjon nõudis asjakohaste ennetus- ja heastamismeetmete võtmist.

2.   Komisjoni või Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevus hindamise või rikkumismenetluse eesmärgil seoses tunnustatud organisatsiooni tegevuse või tegevusetusega katkestab lõike 1 alusel kehtestatud asjaomase aegumistähtaja. Aegumistähtaeg katkeb alates sellest kuupäevast, millal tunnustatud organisatsiooni teavitatakse komisjoni või ameti tegevusest.

3.   Iga katkestamise korral hakatakse tähtaega uuesti arvestama. Aegumistäheaeg ei tohi siiski ületada ajavahemikku, mis võrdub kahe esialgse aegumistähtajaga, v.a juhul, kui aegumine lükkub edasi lõike 4 alusel.

4.   Perioodiliste karistusmaksete määramise aegumistähtaega lükatakse edasi nii kaua, kui kestab komisjoni otsuse menetlemine Euroopa Liidu Kohtus.

Artikkel 23

Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete sissenõudmise aegumistähtajad

1.   Trahvide ja/või perioodiliste karistusmaksete sissenõudmismenetluse algatamise õigus aegub üks aasta pärast seda, kui artikli 19 alusel tehtud otsus on lõplik.

2.   Lõikes 1 viidatud aegumistähtaeg katkeb komisjoni või komisjoni taotlusel tegutseva liikmesriigi mis tahes tegevuse tõttu, mille eesmärk on pöörata trahvide ja/või perioodiliste karistusmaksete maksmine täitmisele.

3.   Iga katkestamise korral hakatakse tähtaega uuesti arvestama.

4.   Lõigetes 1 ja 2 viidatud aegumistähtajad lükatakse edasi nii kauaks kui:

| a) | on lubatud maksetähtaja alusel; |
| --- | --- |

a)

on lubatud maksetähtaja alusel;

| b) | peatatakse makse sissenõudmine vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele. |
| --- | --- |

b)

peatatakse makse sissenõudmine vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele.

Artikkel 24

Tähtaegade kohaldamine

1.   Käesolevas määruses sätestatud tähtaeg algab komisjoni poolt saadetud teate saamisele või selle käsipostiga kättetoimetamisele järgnevast päevast.

2.   Komisjonile saadetud teate korral on asjaomastest tähtaegadest peetud kinni juhul, kui teatis on saadetud tähitud postiga enne asjaomase tähtaja möödumist.

3.   Tähtaegade kehtestamisel võtab komisjon arvesse nii nõuetekohase menetlemise õigusi kui ka käesoleva määruse kohase iga otsustamismenetluse konkreetseid asjaolusid.

4.   Tähtaegu võib pikendada, kui see on ajakohane ja enne algse tähtaja möödumist esitatakse põhjendatud taotlus.

Artikkel 25

Koostöö riiklike pädevate asutustega

Teavet, mille riiklikud pädevad asutused esitavad vastuseks komisjoni päringule, kasutab komisjon ainult järgmistel eesmärkidel:

| a) | talle määrusega (EÜ) nr 391/2009 antud ülesannete täitmiseks seoses tunnustatud organisatsioonide tunnustamise ja nende üle teostatava järelevalvega; |
| --- | --- |

a)

talle määrusega (EÜ) nr 391/2009 antud ülesannete täitmiseks seoses tunnustatud organisatsioonide tunnustamise ja nende üle teostatava järelevalvega;

| b) | tõenditena otsuste tegemise eesmärgil käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 16 ja 18 kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

tõenditena otsuste tegemise eesmärgil käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklite 16 ja 18 kohaldamist.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 26

Kohaldamine

Sündmuste suhtes, mis toimusid enne määruse (EÜ) nr 391/2009 jõustumiskuupäeva, ei kohaldata meetmeid kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 11.

1

(2)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 47.

3

(4)  ELT L 162, 25.6.2009, lk 6.

4

(5)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

5

(6)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

6

(7)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

7

---