# Euroopan unionin C 255/2014

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 255 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta6. elokuu 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 255

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta6. elokuu 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 255/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7306 – Triton / GEA Heat Exchanger Business) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 255/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7324 – ACS / CLECE) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 255/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7308 – Atos/Bull) (
  1
  ) | 2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2014/C 255/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7306 – Triton / GEA Heat Exchanger Business) (
  1
  )

1

1

2014/C 255/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7324 – ACS / CLECE) (
  1
  )

1

1

2014/C 255/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7308 – Atos/Bull) (
  1
  )

1

2

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2014/C 255/04 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, ehdotuksesta asetukseksi rahamarkkinarahastoista (CON/2014/36) | 3 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

2014/C 255/04

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, ehdotuksesta asetukseksi rahamarkkinarahastoista (CON/2014/36)

3

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 255/05 | Euron kurssi | 15 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2014/C 255/05

Euron kurssi

15

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 255/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7318 – Rosneft / Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit) (
  1
  ) | 16 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2014/C 255/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7318 – Rosneft / Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit) (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 6.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 255/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7306 – Triton / GEA Heat Exchanger Business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 255/01

Komissio päätti 31. heinäkuuta 2014 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7306. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7306. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 255/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7324 – ACS / CLECE)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 255/02

Komissio päätti 31 päivänä heinäkuuta 2014 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain espanjan kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7324. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7324. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 255/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 255/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7308 – Atos/Bull)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 255/03

Komissio päätti 31. heinäkuuta 2014 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7308. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32014M7308. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

| 6.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 255/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 255/3

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 21 päivänä toukokuuta 2014,

ehdotuksesta asetukseksi rahamarkkinarahastoista

(CON/2014/36)

2014/C 255/04

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 13 päivänä marraskuuta 2013 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahamarkkinarahastoista (1) (jäljempänä ’ehdotettu asetus’).

EKP:n toimivalta antaa lausunto ehdotetusta asetuksesta perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, sillä ehdotettu asetus sisältää säännöksiä, jotka vaikuttavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän rooliin myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomautukset

| 1. | Ehdotettu asetus on osa laajempaa kansainvälistä työtä varjopankkitoimintaa harjoittaviin yhteisöihin sovellettavan sääntelykehyksen kehittämiseksi. Kuten eurojärjestelmän vastauksessa varjopankkitoimintaa koskevaan Euroopan komission vihreään kirjaan (jäljempänä ’eurojärjestelmän vastaus’) korostettiin, EKP on erittäin kiinnostunut varjopankkitoiminnan kehityksestä, koska sillä voi olla merkittävä vaikutus rahoitusjärjestelmän vakauteen (2). |
| --- | --- |

1.

Ehdotettu asetus on osa laajempaa kansainvälistä työtä varjopankkitoimintaa harjoittaviin yhteisöihin sovellettavan sääntelykehyksen kehittämiseksi. Kuten eurojärjestelmän vastauksessa varjopankkitoimintaa koskevaan Euroopan komission vihreään kirjaan (jäljempänä ’eurojärjestelmän vastaus’) korostettiin, EKP on erittäin kiinnostunut varjopankkitoiminnan kehityksestä, koska sillä voi olla merkittävä vaikutus rahoitusjärjestelmän vakauteen (2).

| 2. | Erityisesti rahamarkkinarahastoja koskevan sääntelyn osalta kansainvälinen arvopaperimarkkinavalvojien järjestö (International Organization of Securities Commissions, IOSCO) antoi lokakuussa 2012 suosituksia (3), joita finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (Financial Stability Board, FSB) myöhemmin kannatti; Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) puolestaan antoi komissiolle osoitetut politiikkasuosituksensa joulukuussa 2012 (4). Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) edeltäjä Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) hyväksyi vuonna 2010 eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevat suuntaviivat (jäljempänä ’CESR:n suuntaviivat’) (5), joita EKP on noudattanut, mukauttaen tilastointitarkoituksiin sovellettavaa rahamarkkinarahastojen määritelmää (6). |
| --- | --- |

2.

Erityisesti rahamarkkinarahastoja koskevan sääntelyn osalta kansainvälinen arvopaperimarkkinavalvojien järjestö (International Organization of Securities Commissions, IOSCO) antoi lokakuussa 2012 suosituksia (3), joita finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä (Financial Stability Board, FSB) myöhemmin kannatti; Euroopan järjestelmäriskikomitea (EJRK) puolestaan antoi komissiolle osoitetut politiikkasuosituksensa joulukuussa 2012 (4). Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV) edeltäjä Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) hyväksyi vuonna 2010 eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevat suuntaviivat (jäljempänä ’CESR:n suuntaviivat’) (5), joita EKP on noudattanut, mukauttaen tilastointitarkoituksiin sovellettavaa rahamarkkinarahastojen määritelmää (6).

Erityiset huomautukset

1.   Ehdotetun asetuksen ja siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) sekä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevan sääntelykehyksen toisiaan täydentävä luonne

Ehdotetussa asetuksessa esitetyn, rahamarkkinarahastoja koskevan järjestelmän on tarkoitus täydentää sijoitusrahastojen toimintaan liittyviä nykyisiä sääntöjä (7) joista jo säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/65/EY (8) (jäljempänä ’yhteissijoitusyrityksiä koskeva direktiivi’) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2011/61/EU (9) (jäljempänä ’vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskeva direktiivi’). Näissä kahdessa direktiivissä esitetyt säännöt sitovat markkinaosapuolia vasta, kun ne on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä (10). Näin ollen EKP suosittelee, että ehdotetussa asetuksessa selvennetään yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin ja vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevan direktiivin täytäntöönpanevien kansallisten säännösten sekä ehdotetun asetuksen suoraan sovellettavien säännösten keskinäinen vuorovaikutussuhde ja varmistetaan tasapuoliset toimintaedellytykset eri lainkäyttöalueiden välillä niin pitkälti kuin mahdollista. Olisi erityisesti varmistettava, että rahamarkkinarahastoille myönnetään toimilupa vain silloin, kun ne noudattavat kaikkia toimiluvalle asetettuja edellytyksiä joko yhteissijoitusyrityksiä koskevan direktiivin tai sijoitusrahastojen hoitajia koskevan direktiivin mukaan (11).

2.   Rahoitusvakauteen liittyvät näkökohdat

| 2.1 | Ehdotettu asetus on yhdenmukainen rahamarkkinarahastoille tarkoitettujen kansainvälisten poliittisten standardien kanssa (12). Kuten eurojärjestelmän vastauksessa todettiin, finanssikriisi toi esiin rahamarkkinarahastosektorilta peräisin olevia, erityisiä rahoitusvakauteen ja systeemiriskeihin liittyviä huolenaiheita, jotka edellyttävät huolellista pohdintaa. |
| --- | --- |

2.1

Ehdotettu asetus on yhdenmukainen rahamarkkinarahastoille tarkoitettujen kansainvälisten poliittisten standardien kanssa (12). Kuten eurojärjestelmän vastauksessa todettiin, finanssikriisi toi esiin rahamarkkinarahastosektorilta peräisin olevia, erityisiä rahoitusvakauteen ja systeemiriskeihin liittyviä huolenaiheita, jotka edellyttävät huolellista pohdintaa.

| 2.2 | Samoin kuin talletuksia vastaanottavat pankit tallettajiaan kohtaan, rahamarkkinarahastot sitoutuvat osakkeenomistajiaan kohtaan antamaan välittömästi likviditeettiä pyydettäessä, mikä saattaa hämärtää näiden rahastojen ja pankkien välistä eroa. Ottaen huomioon, että rahamarkkinarahastot myös myötävaikuttavat maturiteettitransformaatioon (13), osakkeenomistajien tekemät äkilliset ja suuret lunastusvaatimukset voivat johtaa siihen, että rahamarkkinarahaston on vähennettävä sijoituksiaan rahamarkkinainstrumentteihin. Toisin kuin pankeilla, rahamarkkinarahastoilla ei ole käytettävissään julkisia turvaverkkoja, kuten keskuspankkirahoitusta ja talletussuojaa, minkä vuoksi pahimmassa tapauksessa luottamuksensa menettäneet rahamarkkinarahaston osakkeenomistajat pyrkivät hyödyntämään ensimmäisen toimijan etua. Tämä voi lopulta johtaa rahamarkkinarahaston sijoittajapakoon, niin että omaisuuseriä on myytävä alihintaan. Tämä riski on erityisen vakava kiinteän nettoarvon (constant net asset value, CNAV) rahamarkkinarahastoissa sikäli, että liiketoimintamallinsa vuoksi niiden voidaan lopulta katsoa olevan kykenemättömiä lunastamaan osuuksiaan tai osakkeitaan nimellisarvosta. |
| --- | --- |

2.2

Samoin kuin talletuksia vastaanottavat pankit tallettajiaan kohtaan, rahamarkkinarahastot sitoutuvat osakkeenomistajiaan kohtaan antamaan välittömästi likviditeettiä pyydettäessä, mikä saattaa hämärtää näiden rahastojen ja pankkien välistä eroa. Ottaen huomioon, että rahamarkkinarahastot myös myötävaikuttavat maturiteettitransformaatioon (13), osakkeenomistajien tekemät äkilliset ja suuret lunastusvaatimukset voivat johtaa siihen, että rahamarkkinarahaston on vähennettävä sijoituksiaan rahamarkkinainstrumentteihin. Toisin kuin pankeilla, rahamarkkinarahastoilla ei ole käytettävissään julkisia turvaverkkoja, kuten keskuspankkirahoitusta ja talletussuojaa, minkä vuoksi pahimmassa tapauksessa luottamuksensa menettäneet rahamarkkinarahaston osakkeenomistajat pyrkivät hyödyntämään ensimmäisen toimijan etua. Tämä voi lopulta johtaa rahamarkkinarahaston sijoittajapakoon, niin että omaisuuseriä on myytävä alihintaan. Tämä riski on erityisen vakava kiinteän nettoarvon (constant net asset value, CNAV) rahamarkkinarahastoissa sikäli, että liiketoimintamallinsa vuoksi niiden voidaan lopulta katsoa olevan kykenemättömiä lunastamaan osuuksiaan tai osakkeitaan nimellisarvosta.

| 2.3 | Rahoitusvakauden näkökulmasta rahamarkkinarahaston sijoittajapako heikentäisi rahamarkkinoiden toimintaa, lisäisi rahoitusriskien leviämistä ja kasvua koko järjestelmässä ja vaikuttaisi pääasiassa sellaisiin rahoituksen välittäjiin, kuten pankkeihin, jotka merkittävässä määrin tukeutuvat rahamarkkinarahastoihin lyhytaikaisen rahoituksen lähteenä. |
| --- | --- |

2.3

Rahoitusvakauden näkökulmasta rahamarkkinarahaston sijoittajapako heikentäisi rahamarkkinoiden toimintaa, lisäisi rahoitusriskien leviämistä ja kasvua koko järjestelmässä ja vaikuttaisi pääasiassa sellaisiin rahoituksen välittäjiin, kuten pankkeihin, jotka merkittävässä määrin tukeutuvat rahamarkkinarahastoihin lyhytaikaisen rahoituksen lähteenä.

| 2.4 | Lisäksi useat suuret eurooppalaiset pankit toimivat rahamarkkinarahastojen järjestäjinä. Tämä seikka aiheuttaa rahoituksellisia ja maineeseen liittyviä riskejä järjestäjinä toimiville laitoksille, jotka voivat näin ollen joutua tukemaan ja lopulta pelastamaan näitä rahastoja. Tämä rahamarkkinarahastojen ja muiden rahoituksen välittäjien keskinäinen yhteys on myös perusteena rahamarkkinarahastoja koskevan säädöskehyksen uudistamiselle. |
| --- | --- |

2.4

Lisäksi useat suuret eurooppalaiset pankit toimivat rahamarkkinarahastojen järjestäjinä. Tämä seikka aiheuttaa rahoituksellisia ja maineeseen liittyviä riskejä järjestäjinä toimiville laitoksille, jotka voivat näin ollen joutua tukemaan ja lopulta pelastamaan näitä rahastoja. Tämä rahamarkkinarahastojen ja muiden rahoituksen välittäjien keskinäinen yhteys on myös perusteena rahamarkkinarahastoja koskevan säädöskehyksen uudistamiselle.

3.   Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastot

| 3.1 | Tätä taustaa vasten kansainvälisellä tasolla vallitsee yksimielisyys siitä, että on tärkeää puuttua kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoista johtuviin riskeihin (14). Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä kannatti IOSCOn työtä (15) ja ehdotti kahta vaihtoehtoista ratkaisua edellä mainittuihin riskeihin puuttumiseksi: a) poistetaan rahamarkkinarahastojen sijoittajapaolle altistumista lisäävät ominaisuudet siten, että vaaditaan siirtymistä pois kiinteän nettoarvon mallista tai b) sallitaan rahamarkkinarahastoille kiinteän nettoarvon mallin käyttö edellyttäen, että ne noudattavat vaatimuksia, jotka toiminnallisesti vastaavat pankkien vakavaraisuussääntelyä. |
| --- | --- |

3.1

Tätä taustaa vasten kansainvälisellä tasolla vallitsee yksimielisyys siitä, että on tärkeää puuttua kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoista johtuviin riskeihin (14). Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä kannatti IOSCOn työtä (15) ja ehdotti kahta vaihtoehtoista ratkaisua edellä mainittuihin riskeihin puuttumiseksi: a) poistetaan rahamarkkinarahastojen sijoittajapaolle altistumista lisäävät ominaisuudet siten, että vaaditaan siirtymistä pois kiinteän nettoarvon mallista tai b) sallitaan rahamarkkinarahastoille kiinteän nettoarvon mallin käyttö edellyttäen, että ne noudattavat vaatimuksia, jotka toiminnallisesti vastaavat pankkien vakavaraisuussääntelyä.

| 3.2. | Vaikka konkreettisesti toteutetut politiikkatoimet voivat vaihdella markkinoiden erityispiirteistä riippuen, yleisesti ottaen on tärkeää saavuttaa laaja yhtenäisyys kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan välttää tärkeiden lainkäyttöalueiden, etenkin Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen (jossa sijaitsee erittäin merkittävä osa maailman rahamarkkinarahastoista) väliset sääntelyerot ja niiden mahdollinen hyväksikäyttö. Yhdysvalloissa toimivaltaiset viranomaiset arvioivat edelleen vaihtoehtoisia lähestymistapoja, jotka vaihtelevat kiinteän nettoarvon rahastojen pakollisesta muuntamisesta likviditeettimaksujen ja lunastusporttien käyttöönottoon (16). |
| --- | --- |

3.2.

Vaikka konkreettisesti toteutetut politiikkatoimet voivat vaihdella markkinoiden erityispiirteistä riippuen, yleisesti ottaen on tärkeää saavuttaa laaja yhtenäisyys kansainvälisellä tasolla, jotta voidaan välttää tärkeiden lainkäyttöalueiden, etenkin Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen (jossa sijaitsee erittäin merkittävä osa maailman rahamarkkinarahastoista) väliset sääntelyerot ja niiden mahdollinen hyväksikäyttö. Yhdysvalloissa toimivaltaiset viranomaiset arvioivat edelleen vaihtoehtoisia lähestymistapoja, jotka vaihtelevat kiinteän nettoarvon rahastojen pakollisesta muuntamisesta likviditeettimaksujen ja lunastusporttien käyttöönottoon (16).

| 3.3 | Tältä osin ehdotetussa asetuksessa säädettäisiin rahoitusvakauteen liittyviin riskeihin puuttumiseksi kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin sovellettavasta nettoarvopuskurista, ja näin ollen vältettäisiin siirtyminen vaihtuvan nettoarvon malliin. EKP toteaa, että ehdotetussa asetuksessa (17) edellytetyn nettoarvopuskurin tarkoituksena on parantaa kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen häiriönsietokykyä ja kykyä maksaa takaisin lunastusta vaativien sijoittajien osuudet lyhyellä varoitusajalla. EKP muistuttaa, että EJRK on aikaisemmin suosittanut pakollista siirtymistä pois kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen mallista (18) ja sulkenut pois vakavaraisuusvaatimusten soveltamisen mahdollisuuden, koska viimeksi mainittujen vaatimusten asettaminen todennäköisesti lisäisi jo hyvin keskittyneen sektorin keskittymistä entisestään, ja johtaisi sen vuoksi suurempiin riskikeskittymiin makrovakauden näkökulmasta (19). EKP toteaa, että komissio perustelee nettoarvopuskurivaihtoehtoa tarpeella välttää se, että kaikkien kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen nettoarvon muuttuminen aiheuttaisi mahdollisesti häiriöitä reaalitalouden rahoitukselle (ja erityisesti yhteisöille, jotka ovat riippuvaisia rahamarkkinarahastojen pitämän lyhytaikaisen velan liikkeeseenlaskusta) (20). EKP katsoo, että tämä ehdotus on toimi, jolla puututaan kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoista johtuviin riskeihin ja joka on linjassa FSB:n kannattamien IOSCOn suositusten kanssa, sekä toteaa, että komission suorittama ehdotetun säännösten asianmukaisuuden uudelleentarkastelu kolme vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen (21) tarjoaa mahdollisuuden harkita asiaa uudelleen ja toimeenpanna EJRK:n suositus. |
| --- | --- |

3.3

Tältä osin ehdotetussa asetuksessa säädettäisiin rahoitusvakauteen liittyviin riskeihin puuttumiseksi kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin sovellettavasta nettoarvopuskurista, ja näin ollen vältettäisiin siirtyminen vaihtuvan nettoarvon malliin. EKP toteaa, että ehdotetussa asetuksessa (17) edellytetyn nettoarvopuskurin tarkoituksena on parantaa kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen häiriönsietokykyä ja kykyä maksaa takaisin lunastusta vaativien sijoittajien osuudet lyhyellä varoitusajalla. EKP muistuttaa, että EJRK on aikaisemmin suosittanut pakollista siirtymistä pois kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen mallista (18) ja sulkenut pois vakavaraisuusvaatimusten soveltamisen mahdollisuuden, koska viimeksi mainittujen vaatimusten asettaminen todennäköisesti lisäisi jo hyvin keskittyneen sektorin keskittymistä entisestään, ja johtaisi sen vuoksi suurempiin riskikeskittymiin makrovakauden näkökulmasta (19). EKP toteaa, että komissio perustelee nettoarvopuskurivaihtoehtoa tarpeella välttää se, että kaikkien kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen nettoarvon muuttuminen aiheuttaisi mahdollisesti häiriöitä reaalitalouden rahoitukselle (ja erityisesti yhteisöille, jotka ovat riippuvaisia rahamarkkinarahastojen pitämän lyhytaikaisen velan liikkeeseenlaskusta) (20). EKP katsoo, että tämä ehdotus on toimi, jolla puututaan kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoista johtuviin riskeihin ja joka on linjassa FSB:n kannattamien IOSCOn suositusten kanssa, sekä toteaa, että komission suorittama ehdotetun säännösten asianmukaisuuden uudelleentarkastelu kolme vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen (21) tarjoaa mahdollisuuden harkita asiaa uudelleen ja toimeenpanna EJRK:n suositus.

| 3.4 | Puskuriin liittyy kuitenkin eräitä näkökohtia, joita olisi tarpeen arvioida tarkemmin.






  a) | Puskurin laskemisen osalta asetusehdotuksessa todetaan, että kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin sovellettavan puskurin olisi oltava vähintään kolme prosenttia omaisuuserien kokonaisarvosta, eli puskuri ei ole riskiperusteinen. Sillä seikalla, että tämä sääntö ei ota huomioon rahamarkkinarahaston riskiprofiilia puskuria sovellettaessa, voi olla ei-toivottuja seurauksia kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen sijoituspolitiikkaan. Markkinoiden paine puskurin keräämiseksi tai täydentämiseksi nopeasti voi kannustaa niitä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, joiden riskiprofiili on matala, lisäämään tuottavuustavoitteitaan. |
| --- | --- | --- |

3.4

Puskuriin liittyy kuitenkin eräitä näkökohtia, joita olisi tarpeen arvioida tarkemmin.

a)

Puskurin laskemisen osalta asetusehdotuksessa todetaan, että kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoihin sovellettavan puskurin olisi oltava vähintään kolme prosenttia omaisuuserien kokonaisarvosta, eli puskuri ei ole riskiperusteinen. Sillä seikalla, että tämä sääntö ei ota huomioon rahamarkkinarahaston riskiprofiilia puskuria sovellettaessa, voi olla ei-toivottuja seurauksia kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen sijoituspolitiikkaan. Markkinoiden paine puskurin keräämiseksi tai täydentämiseksi nopeasti voi kannustaa niitä kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, joiden riskiprofiili on matala, lisäämään tuottavuustavoitteitaan.

| b) | Mitä tulee määräaikaan nettoarvopuskurin täydentämiseksi vaaditulle vähimmäistasolle, sen tulisi ihannetapauksessa riippua siitä, miten pieneksi nettoarvopuskuri on ehtynyt sekä puskurin täydentämistä haittaavista yleisistä markkinaolosuhteista. Ottaen huomioon ehdotetussa asetuksessa annetun lyhyen määräajan (22), EKP ehdottaa, että nettoarvopuskurin ylläpitämiselle harkittaisiin joustavampia tapoja, mukaan lukien täydentämiselle varatun määräajan pidentäminen. |
| --- | --- |

b)

Mitä tulee määräaikaan nettoarvopuskurin täydentämiseksi vaaditulle vähimmäistasolle, sen tulisi ihannetapauksessa riippua siitä, miten pieneksi nettoarvopuskuri on ehtynyt sekä puskurin täydentämistä haittaavista yleisistä markkinaolosuhteista. Ottaen huomioon ehdotetussa asetuksessa annetun lyhyen määräajan (22), EKP ehdottaa, että nettoarvopuskurin ylläpitämiselle harkittaisiin joustavampia tapoja, mukaan lukien täydentämiselle varatun määräajan pidentäminen.

4.   Ulkopuolinen tuki

| 4.1 | EKP pitää myönteisenä sitä seikkaa, että ehdotetussa asetuksessa rajoitetaan kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoille annettava ulkopuolinen tuki nettoarvopuskuriin (23). EKP pitää myönteisenä myös sitä, että rahamarkkinarahastot, jotka eivät ole kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, voivat ottaa vastaan ulkopuolista tukea vain likviditeetin takaamiseksi tietyissä poikkeuksellisissa olosuhteissa kyseisen rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella, ja silloin kun tuen myöntäjään sovelletaan vakavaraisuusvaatimuksia, tuen myöntäjän vakavaraisuusvalvonnasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella (24).
  Tässä yhteydessä olisi varmistettava, että emoyhtiöiden riskienhallintajärjestelmät saavat asianmukaiset ja säännölliset tiedot ryhmänsä rahamarkkinarahastojen hoitajilta, ja että vakavaraisuusvalvonnasta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille annetaan viivytyksettä tiedot olennaisista likviditeettiongelmista, jotka voivat laukaista tuen tarpeen.
  EKP katsoo, että tällaisen ulkopuolisen tuen tulisi olla ehdottoman poikkeuksellista. Jotta voitaisiin torjua vaikutusten leviäminen, rahamarkkinarahastojen osuuksien tai osakkeiden lunastamiseen liittyviin vaikeuksiin olisi ensisijaisesti puututtava muilla tavoin, esimerkiksi keskeyttämällä lunastusvaatimukset yhteissijoitusyrityksiä koskevassa direktiivissä tarkoitetulla tavalla (25), tai niin kutsuttujen lunastusporttien avulla (26). |
| --- | --- |

4.1

EKP pitää myönteisenä sitä seikkaa, että ehdotetussa asetuksessa rajoitetaan kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoille annettava ulkopuolinen tuki nettoarvopuskuriin (23). EKP pitää myönteisenä myös sitä, että rahamarkkinarahastot, jotka eivät ole kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoja, voivat ottaa vastaan ulkopuolista tukea vain likviditeetin takaamiseksi tietyissä poikkeuksellisissa olosuhteissa kyseisen rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella, ja silloin kun tuen myöntäjään sovelletaan vakavaraisuusvaatimuksia, tuen myöntäjän vakavaraisuusvalvonnasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella (24).

Tässä yhteydessä olisi varmistettava, että emoyhtiöiden riskienhallintajärjestelmät saavat asianmukaiset ja säännölliset tiedot ryhmänsä rahamarkkinarahastojen hoitajilta, ja että vakavaraisuusvalvonnasta vastaaville toimivaltaisille viranomaisille annetaan viivytyksettä tiedot olennaisista likviditeettiongelmista, jotka voivat laukaista tuen tarpeen.

EKP katsoo, että tällaisen ulkopuolisen tuen tulisi olla ehdottoman poikkeuksellista. Jotta voitaisiin torjua vaikutusten leviäminen, rahamarkkinarahastojen osuuksien tai osakkeiden lunastamiseen liittyviin vaikeuksiin olisi ensisijaisesti puututtava muilla tavoin, esimerkiksi keskeyttämällä lunastusvaatimukset yhteissijoitusyrityksiä koskevassa direktiivissä tarkoitetulla tavalla (25), tai niin kutsuttujen lunastusporttien avulla (26).

| 4.2 | Lisäksi kansalliset viranomaiset saattavat arvioida eri tavoin niitä poikkeuksellisia olosuhteita, joissa muille kuin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoille voidaan antaa suostumus ulkopuolisen tuen vastaanottamiseen (27), erityisesti kun riski on ylikansallinen tai laajuudeltaan merkittävämpi. Rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen näkemykset rahamarkkinarahaston vakaudesta voivat mennä järjestäjäpankin vakauteen liittyvien näkökohtien edelle. Jotta varmistettaisiin näiden säännösten yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa, voitaisiin harkita unionin tasolla tapahtuvaa yhteensovittamista koskevan elementin käyttöönottoa. |
| --- | --- |

4.2

Lisäksi kansalliset viranomaiset saattavat arvioida eri tavoin niitä poikkeuksellisia olosuhteita, joissa muille kuin kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastoille voidaan antaa suostumus ulkopuolisen tuen vastaanottamiseen (27), erityisesti kun riski on ylikansallinen tai laajuudeltaan merkittävämpi. Rahamarkkinarahaston toimivaltaisen viranomaisen näkemykset rahamarkkinarahaston vakaudesta voivat mennä järjestäjäpankin vakauteen liittyvien näkökohtien edelle. Jotta varmistettaisiin näiden säännösten yhdenmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa, voitaisiin harkita unionin tasolla tapahtuvaa yhteensovittamista koskevan elementin käyttöönottoa.

5.   Rahamarkkinarahastojen riskienhallinta

EKP suhtautuu yleisellä tasolla myönteisesti ehdotetun asetuksen tavoitteeseen ottaa käyttöön asianmukaiset rahamarkkinarahastojen riskienhallintamenetelmät, kuten a) sijoitussalkkuja koskevat tarkat säännöt, jotka ovat CESR:n suuntaviivojen vähimmäisvaatimuksia tiukemmat, b) vaatimus ottaa käyttöön asiakkaiden tuntemista koskevia menettelytapoja ja c) säännöllisten stressitestien tekeminen. Sijoitussalkkua koskevat säännöt rajoittavat rahamarkkinarahastojen varojen puolelta johtuvia likviditeettiriskejä ja mahdollisia keskittymäriskejä, ja asianmukaisen huolellisuuden menettelytapojen käyttöönotto parantaa rahamarkkinarahaston kykyä tunnistaa rahamarkkinarahaston vastuiden puolelta johtuvia mahdollisia riskejä, mukaan lukien sijoittajapaon riski. Lisäksi hyvin suunnitellut stressiskenaariot voivat olla tärkeä väline arvioitaessa tiettyjen kriisitilanteiden vaikutusta, kun taas stressitestien tulos voi antaa johdolle arvokkaita neuvoja siitä, miten rahamarkkinarahastoa voidaan suojata tällaisia haitallisia tapahtumia vastaan.

6.   Rahamarkkinarahastojen rooli välittäjinä

| 6.1 | EKP toteaa, että jäsenvaltion keskusviranomaisen tai keskuspankin, Euroopan keskuspankin, unionin, Euroopan vakausmekanismin tai Euroopan investointipankin liikkeeseenlaskemiin tai takaamiin korkean luottoluokituksen instrumenttien kelpoisuusvaatimuksiin sovelletaan poikkeuksia (28). Nämä poikkeukset ovat linjassa myös samanlaisten, valtioon sidoksissa olevia yhteisöjä koskevien poikkeusten kanssa, joita kannatettiin FSB:n viimeaikaisissa ehdotuksissa arvopapereilla toteutettaviin rahoitustoimiin sovellettavasta markkina-arvon vähimmäisaliarvostuksesta (29). EKP toteaa, että nämä poikkeukset on saatettava yhdenmukaisesti osaksi johdon sisäisiä luottoluokitusmenettelyjä (30). |
| --- | --- |

6.1

EKP toteaa, että jäsenvaltion keskusviranomaisen tai keskuspankin, Euroopan keskuspankin, unionin, Euroopan vakausmekanismin tai Euroopan investointipankin liikkeeseenlaskemiin tai takaamiin korkean luottoluokituksen instrumenttien kelpoisuusvaatimuksiin sovelletaan poikkeuksia (28). Nämä poikkeukset ovat linjassa myös samanlaisten, valtioon sidoksissa olevia yhteisöjä koskevien poikkeusten kanssa, joita kannatettiin FSB:n viimeaikaisissa ehdotuksissa arvopapereilla toteutettaviin rahoitustoimiin sovellettavasta markkina-arvon vähimmäisaliarvostuksesta (29). EKP toteaa, että nämä poikkeukset on saatettava yhdenmukaisesti osaksi johdon sisäisiä luottoluokitusmenettelyjä (30).

| 6.2 | Vaikka EKP suhtautuu ehdotettuun asetukseen myönteisesti rahoitusvakauden näkökulmasta, se kuitenkin korostaa, että on tarpeen arvioida huolellisesti ehdotettujen toimien yhdistetty vaikutus rahamarkkinarahastojen rooliin rahoituksen välittäjinä unionin rahoitusjärjestelmässä. Erityisesti on mahdollista, että rahamarkkinarahastojen välityskapasiteetti saattaa rajoittua, koska rahamarkkinarahastoilta tullaan vaatimaan, että ne pitävät osan varoistaan (30 %) päivittäin ja viikoittain erääntyvissä omaisuuserissä (31), kun taas tällä hetkellä vastaavia rajoituksia ei ole. Lisäksi hiljattain käyttöönotettu maksuvalmiusvaatimus (32), joka kohtelee yrityksistä peräisin olevaa rahoitusta edullisemmin kuin varainhoitajien kautta hankittua rahoitusta, voi kannustaa pankkeja lisäämään rahoituksen hankkimista suoraan yrityksiltä. Lisäksi tulevat säännöt pysyvästä varainhankinnasta voivat vaikuttaa pankkien ja rahamarkkinarahastojen väliseen yhteyteen. Tässä yhteydessä EKP ehdottaa tarkempaa arviointia sen suhteen, miten ehdotettu asetus vaikuttaa pankkien välitysrakenteisiin ja mitä seikkoja voi nousta esiin yhdestä välitysmallista toiseen siirryttäessä. Olisi erityisesti arvioitava, onko varojen siirtyminen rahamarkkinarahastoista pankkijärjestelmään olennainen ja vaikuttaisiko se tosiasiassa lyhytaikaisen rahoituksen markkinoihin (33). |
| --- | --- |

6.2

Vaikka EKP suhtautuu ehdotettuun asetukseen myönteisesti rahoitusvakauden näkökulmasta, se kuitenkin korostaa, että on tarpeen arvioida huolellisesti ehdotettujen toimien yhdistetty vaikutus rahamarkkinarahastojen rooliin rahoituksen välittäjinä unionin rahoitusjärjestelmässä. Erityisesti on mahdollista, että rahamarkkinarahastojen välityskapasiteetti saattaa rajoittua, koska rahamarkkinarahastoilta tullaan vaatimaan, että ne pitävät osan varoistaan (30 %) päivittäin ja viikoittain erääntyvissä omaisuuserissä (31), kun taas tällä hetkellä vastaavia rajoituksia ei ole. Lisäksi hiljattain käyttöönotettu maksuvalmiusvaatimus (32), joka kohtelee yrityksistä peräisin olevaa rahoitusta edullisemmin kuin varainhoitajien kautta hankittua rahoitusta, voi kannustaa pankkeja lisäämään rahoituksen hankkimista suoraan yrityksiltä. Lisäksi tulevat säännöt pysyvästä varainhankinnasta voivat vaikuttaa pankkien ja rahamarkkinarahastojen väliseen yhteyteen. Tässä yhteydessä EKP ehdottaa tarkempaa arviointia sen suhteen, miten ehdotettu asetus vaikuttaa pankkien välitysrakenteisiin ja mitä seikkoja voi nousta esiin yhdestä välitysmallista toiseen siirryttäessä. Olisi erityisesti arvioitava, onko varojen siirtyminen rahamarkkinarahastoista pankkijärjestelmään olennainen ja vaikuttaisiko se tosiasiassa lyhytaikaisen rahoituksen markkinoihin (33).

| 6.3 | Lisäksi rahamarkkinarahastoilla on tärkeä rooli yhtenä merkittävistä sijoittajista lyhytaikaisten arvopaperistettujen omaisuuserien, kuten lyhytaikaisten omaisuusvakuudellisten rahamarkkinavelkakirjojen (ABCP), markkinoilla. ABCP-instrumenttien markkinat ovat tärkeät lyhytaikaisen velan välittämiseksi reaalitaloudelle, esimerkiksi luottokaupassa. Ehdotetussa asetuksessa säädetään arvopaperistettuihin omaisuuseriin, joihin rahamarkkinarahastot sijoittavat, sovellettavista kelpoisuusvaatimuksista, mukaan lukien kohde-etuutena olevan omaisuuseräpoolin tyyppiä, luottoriskiä, likviditeettiriskiä ja maturiteettirajaa koskevat vaatimukset (34). Vaikka EKP myöntää, että nämä vaatimukset lisäävät rahamarkkinarahastojen sijoitussalkkujen läpinäkyvyyttä ja parantavat luotto- ja likviditeettiriskien hallintaa, se ehdottaa, että ABCP-instrumentteihin sijoittamista koskevien suunniteltujen rajoitusten etuja arvioidaan suhteessa siihen, mikä vaikutus niillä on arvopaperistamismarkkinoiden toiminnan ja syvyyden kannalta. |
| --- | --- |

6.3

Lisäksi rahamarkkinarahastoilla on tärkeä rooli yhtenä merkittävistä sijoittajista lyhytaikaisten arvopaperistettujen omaisuuserien, kuten lyhytaikaisten omaisuusvakuudellisten rahamarkkinavelkakirjojen (ABCP), markkinoilla. ABCP-instrumenttien markkinat ovat tärkeät lyhytaikaisen velan välittämiseksi reaalitaloudelle, esimerkiksi luottokaupassa. Ehdotetussa asetuksessa säädetään arvopaperistettuihin omaisuuseriin, joihin rahamarkkinarahastot sijoittavat, sovellettavista kelpoisuusvaatimuksista, mukaan lukien kohde-etuutena olevan omaisuuseräpoolin tyyppiä, luottoriskiä, likviditeettiriskiä ja maturiteettirajaa koskevat vaatimukset (34). Vaikka EKP myöntää, että nämä vaatimukset lisäävät rahamarkkinarahastojen sijoitussalkkujen läpinäkyvyyttä ja parantavat luotto- ja likviditeettiriskien hallintaa, se ehdottaa, että ABCP-instrumentteihin sijoittamista koskevien suunniteltujen rajoitusten etuja arvioidaan suhteessa siihen, mikä vaikutus niillä on arvopaperistamismarkkinoiden toiminnan ja syvyyden kannalta.

| 6.4 | Komissio on jo todennut, että uudistusten toimeenpanon kustannus voi johtaa siihen, että useat olemassa olevat rahastot vetäytyvät markkinoilta (35), mikä puolestaan voi edelleen lisätä keskittymistä jo ennestään keskittyneillä markkinoilla (36). Jos tilanne kehittyy tällaiseksi, jäljellä olevat rahamarkkinarahastot voivat tulla systeemisesti tärkeämmiksi erityisesti rahapolitiikan välittymismekanismin kannalta, sillä rahamarkkinarahastot osallistuvat pankkien lyhytaikaisen rahoituksen järjestämiseen. Myös nämä näkökohdat edellyttävät tarkempaa arviointia. |
| --- | --- |

6.4

Komissio on jo todennut, että uudistusten toimeenpanon kustannus voi johtaa siihen, että useat olemassa olevat rahastot vetäytyvät markkinoilta (35), mikä puolestaan voi edelleen lisätä keskittymistä jo ennestään keskittyneillä markkinoilla (36). Jos tilanne kehittyy tällaiseksi, jäljellä olevat rahamarkkinarahastot voivat tulla systeemisesti tärkeämmiksi erityisesti rahapolitiikan välittymismekanismin kannalta, sillä rahamarkkinarahastot osallistuvat pankkien lyhytaikaisen rahoituksen järjestämiseen. Myös nämä näkökohdat edellyttävät tarkempaa arviointia.

7.   Sisäiset luokitusjärjestelmät

Ehdotetussa asetuksessa vaaditaan, että rahamarkkinarahastojen hoitajat pitävät yllä sisäistä luokitusjärjestelmää (37), ja kielletään rahamarkkinarahastoja ja niiden hoitajia pyytämästä luottoluokituslaitosta tekemään rahamarkkinarahastosta luottoluokitusta (38). EKP kannattaa tavoitetta, jonka mukaan olisi vähennettävä liiallista turvautumista ulkoisiin luottoluokituksiin (39). Samanaikaisesti EKP huomauttaa, että sisäiset luokitusmallit voivat tuottaa luottoluokituslaitosten kanssa samanlaisia luottoluokituksia, minkä johdosta korkean luottoluokituksen liikkeeseenlaskijoiden lukumäärä jäisi rajoitetuksi. Näin ollen riski omaisuuserien pakkomyynnistä talouden laskusuhdanteissa ei välttämättä pienene. Kaiken kaikkiaan myös eettiset seikat olisi otettava huomioon, jotta varmistettaisiin, ettei omien etujen ajaminen vaikuta sisäisten luokitusten tuloksiin.

8.   Rahamarkkinarahastojen ilmoitusvelvollisuus

| 8.1 | Ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä saa perustaa, hoitaa ja markkinoida rahamarkkinarahastoina vain, jos niille on myönnetty asetuksen mukainen toimilupa (40). Rahamarkkinarahastojen nykyinen määritelmä EKP:n rahalaitostilastoja koskevaa tiedonkeruuta varten on yhdenmukaistettu CESR:n suuntaviivojen kanssa, mikä varmistaa rahamarkkinarahastojen yhdenmukaisen kohtelun tilastoinnin ja valvonnan yhteydessä. Näin ollen ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen (41) ja ennen EKP:n tilastoja koskevan sääntelykehyksen tulevia muutoksia on mahdollista, että valvontaan ja EKP:n tilastoihin sovelletaan jonkin aikaa toisistaan poikkeavia määritelmiä. Tältä osin asetus (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) sisältää rahamarkkinarahastojen tunnistamiskriteerit, jotka ovat pakollisia tilastointitarkoituksissa riippumatta siitä, sovelletaanko niitä valvontatarkoituksiin kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

8.1

Ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä saa perustaa, hoitaa ja markkinoida rahamarkkinarahastoina vain, jos niille on myönnetty asetuksen mukainen toimilupa (40). Rahamarkkinarahastojen nykyinen määritelmä EKP:n rahalaitostilastoja koskevaa tiedonkeruuta varten on yhdenmukaistettu CESR:n suuntaviivojen kanssa, mikä varmistaa rahamarkkinarahastojen yhdenmukaisen kohtelun tilastoinnin ja valvonnan yhteydessä. Näin ollen ehdotetun asetuksen voimaantulon jälkeen (41) ja ennen EKP:n tilastoja koskevan sääntelykehyksen tulevia muutoksia on mahdollista, että valvontaan ja EKP:n tilastoihin sovelletaan jonkin aikaa toisistaan poikkeavia määritelmiä. Tältä osin asetus (EU) N:o 1071/2013 (EKP/2013/33) sisältää rahamarkkinarahastojen tunnistamiskriteerit, jotka ovat pakollisia tilastointitarkoituksissa riippumatta siitä, sovelletaanko niitä valvontatarkoituksiin kansallisella tasolla.

| 8.2 | Ehdotetussa asetuksessa vaaditaan, että rahamarkkinarahastojen hoitajat ilmoittavat tiedot toimivaltaisille viranomaisille neljännesvuosittain. Nämä tiedot luovutettaisiin tämän jälkeen EAMV:lle, jotta se voisi perustaa keskustietokannan kaikista rahamarkkinarahastoista, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai joita hoidetaan tai markkinoidaan unionissa. EKP:llä on pääsy tähän tietokantaan ainoastaan tilastointitarkoituksia varten (42). Vaikka EKP suhtautuu myönteisesti tähän nimenomaiseen viittaukseen, laajempi pääsyoikeus rahamarkkinarahastoja koskeviin muihin tietoihin voi olla välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa Euroopan keskuspankkijärjestelmän mahdollisuus myötävaikuttaa i) rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen ja ii) EKP:n analyyttiseen ja tilastointia koskevaan tukeen EJRK:lle (43). |
| --- | --- |

8.2

Ehdotetussa asetuksessa vaaditaan, että rahamarkkinarahastojen hoitajat ilmoittavat tiedot toimivaltaisille viranomaisille neljännesvuosittain. Nämä tiedot luovutettaisiin tämän jälkeen EAMV:lle, jotta se voisi perustaa keskustietokannan kaikista rahamarkkinarahastoista, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai joita hoidetaan tai markkinoidaan unionissa. EKP:llä on pääsy tähän tietokantaan ainoastaan tilastointitarkoituksia varten (42). Vaikka EKP suhtautuu myönteisesti tähän nimenomaiseen viittaukseen, laajempi pääsyoikeus rahamarkkinarahastoja koskeviin muihin tietoihin voi olla välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa Euroopan keskuspankkijärjestelmän mahdollisuus myötävaikuttaa i) rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen ja ii) EKP:n analyyttiseen ja tilastointia koskevaan tukeen EJRK:lle (43).

9.   Muut säännökset

Edellä olevien erityisten huomautusten lisäksi EKP ehdottaa, että ehdotettuun asetukseen tehtäisiin lukuisia teknisiä muutoksia. Ne liittyvät erityisesti siihen, että varmistetaan EAMV:n asianmukainen osallistuminen kaikilla asiaankuuluvilla aloilla (44), mutta myös siihen, että varmistetaan määritelmien yhtenäisyys unionin finanssipalveluja koskevassa lainsäädännössä (45) sekä oikeusvarmuus (46).

Siltä osin kuin EKP suosittaa ehdotetun asetuksen muuttamista, muutosehdotukset perusteluineen esitetään tämän lausunnon liitteessä.

Tehty Frankfurt am Mainissa 21 päivänä toukokuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  COM (2013) 615 final.

1

(2)  Ks. ”Commission’s Green Paper on shadow banking, the Eurosystem’s reply”, 5.7.2012, saatavilla EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu

2

(3)  Ks. ”Policy recommendations for money market funds, Final report”, FR07/12, 9.10.2012 (jäljempänä ’IOSCOn suositukset’), saatavilla IOSCOn verkkosivuilla www.iosco.org

3

(4)  Ks. Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus rahamarkkinarahastoista, annettu 20 päivänä joulukuuta 2012 (EUVL C 146, 25.5.2013, s. 1) (jäljempänä ’EJRK:n suositus’).

4

(5)  Ks. CESR:n ”Guidelines on a common definition of European money market funds”, 19.5.2010, saatavilla EAMV:n verkkosivuilla www.esma.europa.eu

5

(6)  Ks. Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 1071/2013, annettu 24 päivänä syyskuuta 2013, rahalaitossektorin taseesta (EKP/2013/33) (EUVL L 297, 7.11.2013, s. 1).

6

(7)  Asetusehdotuksen 6 artikla.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/65/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32).

8

(9)  Direktiivi 2011/61/EU, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2011, vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista ja direktiivin 2003/41/EY ja 2009/65/EY sekä asetuksen (EY) N:o 1060/2009 ja (EU) N:o 1095/2010 muuttamisesta (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 1).

9

(10)  Näitä sääntöjä on edelleen täsmennetty useissa EAMV:n antamissa suuntaviivoissa, jotka eivät ole sitovia. Ks. esim. EAMV:n ”Guidelines on key concepts of the AIFMD”, 24.5.2013 (ESMA/2013/600) ja CESR:n ”Guidelines concerning eligible assets for investment by UCITS”, 19.3.2007 (CESR/07-044), kumpikin saatavilla EAMV:n verkkosivuilla www.esma.europa.eu

10

(11)  Ks. muutos 2.

11

(12)  Ehdotettuun asetukseen suhtauduttiin myönteisesti myös 15.11.2013 päivätyssä mietintöluonnoksessa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahamarkkinarahastoista (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)), saatavilla Euroopan parlamentin verkkosivuilla www.europarl.europa.eu

12

(13)  Rahamarkkinarahastot myötävaikuttavat maturiteettitransformaatioon siten, että ne sijoittavat yrityksiltä saamiaan lyhytaikaisia rahavaroja esimerkiksi pankkien liikkeeseen laskemiin yritystodistuksiin (joiden maturiteetti on tyypillisesti yksi kuukausi tai pidempi).

13

(14)  Ks. IOSCON suositusten suositus 10 sekä EJRK:n suosituksen suositus A.

14

(15)  Ks. Consultative Document ”Strengthening Oversight and Regulation of Shadow Banking: An Integrated Overview of Policy Recommendations”, 18.11.2012, saatavilla FSB:n verkkosivuilla www.financialstabilityboard.org

15

(16)  Yhdysvaltain rahoitusvakauden valvonnasta vastaava viranomainen (Financial Stability Oversight Council, FSOC) on esittänyt yhtenä politiikkavaihtoehtona riskiperusteisen nettoarvopuskurin käyttöönottoa suosituksissaan keskinäisten rahamarkkinarahastojen sääntelyn uudistamiseksi (ks. Proposed Recommendations Regarding Money Market Mutual Fund Reform, 13.11.2012, saatavilla Yhdysvaltain valtiovarainministeriön verkkosivuilla www.treasury.org). Hiljattain Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitea (Securities and Exchange Commission, SEC) antoi sääntelyä koskevan ehdotuksen, jossa esitetään eri vaihtoehtoja: a) pakollinen muuntaminen vaihtuvan nettoarvon (VNAV) rahamarkkinarahastoiksi, lukuun ottamatta sellaisia kiinteän nettoarvon rahastoja, joiden riskiprofiili on matala (niin kutsutut julkiset rahamarkkinarahastot ja vähittäismarkkinoille tarkoitetut rahamarkkinarahastot); b) likviditeettimaksujen ja lunastusporttien käyttöönotto, riippuen rahaston hallituksen hyväksynnästä, ks. tästä säädösehdotukset keskinäisiin rahamarkkinarahastoihin (tai ”rahamarkkinarahastoihin”) vuoden 1940 sijoitusyhtiölain (Investment Company Act) mukaan sovellettavien sääntöjen muuttamiseksi, SEC Release No 33-9408 (5.6.2013), Federal Register Vol. 78, No 118, s. 36834 (19.6.2013), saatavilla SEC:n verkkosivuilla www.sec.gov

16

(17)  Asetusehdotuksen 30 artikla.

17

(18)  Ks. EJRK:n suosituksen suositus A.

18

(19)  Ks. EJRK:n suosituksen liitteen s. 30.

19

(20)  Ks. ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahamarkkinarahastoista liitteenä oleva vaikutusten arviointi, s. 47 (jäljempänä ’vaikutusten arviointi’) (SWD(2013) 315 final), 4.9.2013.

20

(21)  Ehdotetun asetuksen 45 artikla.

21

(22)  Ehdotetun asetuksen 33 artiklan 2 kohta.

22

(23)  Ehdotetun asetuksen 29 artiklan 2 kohdan g alakohta.

23

(24)  Ehdotetun asetuksen 36 artikla.

24

(25)  Ks. direktiivin 2009/65/EY 84 artikla.

25

(26)  Esimerkiksi lunastusmäärien rajoittaminen tiettyyn suhdelukuun tiettynä lunastuspäivänä. Ks, IOSCOn suositusten suositus 9.

26

(27)  Ks. ehdotetun asetuksen 36 artikla.

27

(28)  Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 3 kohta ja 13 artiklan 5 kohdan a alakohta.

28

(29)  Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän ”Policy Framework for Addressing Shadow Banking Risks in Securities Lending and Repos”, 29.8.2013, saatavilla FSB:n verkkosivuilla www.financialstabiltyboard.org

29

(30)  Ehdotetun asetuksen 16 artikla.

30

(31)  Ehdotetun asetuksen 21 artikla ja 22 artiklan 1 kohta.

31

(32)  Ks. Baselin pankkivalvontakomitean asiakirja ”Basel III: The Liquidity Coverage Ratio and liquidity risk monitoring tools”, tammikuu 2013 (muutettu tammikuussa 2014), saatavilla Kansainvälisen järjestelypankin verkkosivuilla www.bis.org

32

(33)  Nykyisin rahamarkkinarahastojen hallussa on 38 % pankkisektorin liikkeeseenlaskemasta lyhytaikaisesta velasta. Ks. vaikutusten arviointi, s. 4.

33

(34)  Ehdotetun asetuksen 10 artikla.

34

(35)  Ks. vaikutusten arviointi, s. 45.

35

(36)  Ks. vaikutusten arviointi, s. 44. Komissio huomauttaa erityisesti, että unionin kiinteän nettoarvon rahastojen markkinoilla on tällä hetkellä 23 kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahastojen tarjoajaa, ja että kymmenen suurinta rahastoa jakaa keskenään 85 % markkinoista ja viisi suurinta rahastoa 65 % markkinoista.

36

(37)  Ehdotetun asetuksen 16 artiklan 2 kohta.

37

(38)  Ehdotetun asetuksen 23 artikla.

38

(39)  Ks. lausunto CON/2012/24. Kaikki EKP:n lausunnot julkaistaan EKP:n verkkosivuilla www.ecb.europa.eu

39

(40)  Ehdotetun asetuksen 3 artiklan 1 kohta.

40

(41)  Ehdotetun asetuksen 46 artikla.

41

(42)  Ehdotetun asetuksen 38 artiklan 4 kohta.

42

(43)  Ks. muutos 8.

43

(44)  Ks. muutokset 6 ja 7.

44

(45)  Ks. muutos 3.

45

(46)  Ks. muutokset 4, 5 ja 9.

46

---

LIITE

Muutosehdotukset

| Komission ehdottama teksti | EKP:n ehdottamat muutokset
   (1) |
| --- | --- |
| Muutos 1 |
| Johdanto-osan 9 perustelukappale |
| ”(9) | Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) on antanut rahamarkkinarahastoja koskevat ohjeet tasapuolisten vähimmäisedellytysten luomiseksi rahamarkkinarahastojen toiminnalle unionissa, mutta ainoastaan 12 jäsenvaltiota on pannut kyseiset ohjeet täytäntöön yhden vuoden kuluttua niiden antamisesta, mikä osoittaa, että toisistaan poikkeavista kansallisista säännöistä pidetään yhä kiinni. Erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla ei pystytä korjaamaan unionin rahamarkkinoiden heikkouksia, mikä kävi ilmi finanssikriisin aikana, eikä vähentämään leviämisriskiä, minkä vuoksi ne vaarantavat sisämarkkinoiden toiminnan ja vakauden. Rahamarkkinarahastoja koskevilla yhteisillä säännöillä olisi näin ollen luotava korkeatasoinen sijoittajansuoja ja ehkäistävä ja vähennettävä leviämisriskejä, joita saattaa aiheutua rahamarkkinarahastoihin kohdistuvan sijoittajapaon vuoksi.” |

Komission ehdottama teksti

EKP:n ehdottamat muutokset
   (1)

Muutos 1

Johdanto-osan 9 perustelukappale

”(9)

Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) on antanut rahamarkkinarahastoja koskevat ohjeet tasapuolisten vähimmäisedellytysten luomiseksi rahamarkkinarahastojen toiminnalle unionissa, mutta ainoastaan 12 jäsenvaltiota on pannut kyseiset ohjeet täytäntöön yhden vuoden kuluttua niiden antamisesta, mikä osoittaa, että toisistaan poikkeavista kansallisista säännöistä pidetään yhä kiinni. Erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla ei pystytä korjaamaan unionin rahamarkkinoiden heikkouksia, mikä kävi ilmi finanssikriisin aikana, eikä vähentämään leviämisriskiä, minkä vuoksi ne vaarantavat sisämarkkinoiden toiminnan ja vakauden. Rahamarkkinarahastoja koskevilla yhteisillä säännöillä olisi näin ollen luotava korkeatasoinen sijoittajansuoja ja ehkäistävä ja vähennettävä leviämisriskejä, joita saattaa aiheutua rahamarkkinarahastoihin kohdistuvan sijoittajapaon vuoksi.”

| ”(9) | Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) on antanut rahamarkkinarahastoja koskevat ohjeet tasapuolisten vähimmäisedellytysten luomiseksi rahamarkkinarahastojen toiminnalle unionissa, mutta ainoastaan 12
  20 jäsenvaltiota on pannut kyseiset ohjeet täytäntöön epäyhtenäisesti yhden vuoden kuluttua niiden antamisesta eli 1.7.2012 mennessä, mikä osoittaa, että toisistaan poikkeavista kansallisista säännöistä pidetään yhä kiinni. Erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla ei pystytä korjaamaan unionin rahamarkkinoiden heikkouksia, mikä kävi ilmi finanssikriisin aikana, eikä vähentämään leviämisriskiä, minkä vuoksi ne vaarantavat sisämarkkinoiden toiminnan ja vakauden. Rahamarkkinarahastoja koskevilla yhteisillä säännöillä olisi näin ollen luotava korkeatasoinen sijoittajansuoja ja ehkäistävä ja vähennettävä leviämisriskejä, joita saattaa aiheutua rahamarkkinarahastoihin kohdistuvan sijoittajapaon vuoksi.” |
| --- | --- |

”(9)

Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea (CESR) on antanut rahamarkkinarahastoja koskevat ohjeet tasapuolisten vähimmäisedellytysten luomiseksi rahamarkkinarahastojen toiminnalle unionissa, mutta ainoastaan 12
  20 jäsenvaltiota on pannut kyseiset ohjeet täytäntöön epäyhtenäisesti yhden vuoden kuluttua niiden antamisesta eli 1.7.2012 mennessä, mikä osoittaa, että toisistaan poikkeavista kansallisista säännöistä pidetään yhä kiinni. Erilaisilla kansallisilla lähestymistavoilla ei pystytä korjaamaan unionin rahamarkkinoiden heikkouksia, mikä kävi ilmi finanssikriisin aikana, eikä vähentämään leviämisriskiä, minkä vuoksi ne vaarantavat sisämarkkinoiden toiminnan ja vakauden. Rahamarkkinarahastoja koskevilla yhteisillä säännöillä olisi näin ollen luotava korkeatasoinen sijoittajansuoja ja ehkäistävä ja vähennettävä leviämisriskejä, joita saattaa aiheutua rahamarkkinarahastoihin kohdistuvan sijoittajapaon vuoksi.”

Perustelu

Perustelu

Muutoksen tarkoituksena on kuvata paremmin EAMV:n loppuvuonna 2012 toteuttaman vertaisarvioinnin
   (2)
  lopputulosta; siinä tarkasteltiin, miten kansalliset viranomaiset sovelsivat eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevia suuntaviivoja.

Muutoksen tarkoituksena on kuvata paremmin EAMV:n loppuvuonna 2012 toteuttaman vertaisarvioinnin

2

lopputulosta; siinä tarkasteltiin, miten kansalliset viranomaiset sovelsivat eurooppalaisten rahamarkkinarahastojen yhteistä määritelmää koskevia suuntaviivoja.

Muutos 2

Muutos 2

1 artiklan 1 kohta

| ”1. | [...]
  Tätä asetusta sovelletaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka tarvitsevat direktiivin 2009/65/EY mukaisen luvan toimiakseen yhteissijoitusyrityksinä tai ovat direktiivin 2011/61/EU mukaisia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin ja joiden erillisinä tai kumulatiivisina tavoitteina on tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa tai säilyttää sijoituksen arvo.” |
| --- | --- |

”1.

[...]

Tätä asetusta sovelletaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka tarvitsevat direktiivin 2009/65/EY mukaisen luvan toimiakseen yhteissijoitusyrityksinä tai ovat direktiivin 2011/61/EU mukaisia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin ja joiden erillisinä tai kumulatiivisina tavoitteina on tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa tai säilyttää sijoituksen arvo.”

| ”1. | [...]
  Tätä asetusta sovelletaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka tarvitsevat direktiivin 2009/65/EY mukaisen luvan toimiakseen yhteissijoitusyrityksinä tai ovat direktiivin 2011/61/EU mukaisesti
  ia
  toimiluvan saaneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin ja joiden erillisinä tai kumulatiivisina tavoitteina on tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa tai säilyttää sijoituksen arvo.” |
| --- | --- |

”1.

[...]

Tätä asetusta sovelletaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, jotka tarvitsevat direktiivin 2009/65/EY mukaisen luvan toimiakseen yhteissijoitusyrityksinä tai ovat direktiivin 2011/61/EU mukaisesti
  ia
  toimiluvan saaneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamia vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja ja jotka sijoittavat lyhytaikaisiin varoihin ja joiden erillisinä tai kumulatiivisina tavoitteina on tarjota rahamarkkinakorkoja vastaavaa tuottoa tai säilyttää sijoituksen arvo.”

esti

ia

toimiluvan saaneiden vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajien hoitamia

Perustelu

Perustelu

Direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevan määritelmän mukaan vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla tarkoitetaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, joilta ei edellytetä 2009/65/EY 5 artiklan mukaista toimilupaa
   (3). Tämä määritelmä kattaa myös vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joita hoitaa kokonaan direktiivin 2011/61/EU soveltamisalan piiristä vapautettu vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja ja joihin voidaan soveltaa esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 345/2013 olevia sääntöjä
   (3). Jotta selvennettäisiin, että vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joita hoitaa muu kuin direktiivin 2011/61/EU mukaisesti toimiluvan saanut hoitaja, eivät kuulu ehdotetun asetuksen soveltamisalan piiriin, 1 artiklan 1 kohdan sanamuotoa olisi muutettava.

Direktiivin 2011/61/EU 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevan määritelmän mukaan vaihtoehtoisilla sijoitusrahastoilla tarkoitetaan yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä, joilta ei edellytetä 2009/65/EY 5 artiklan mukaista toimilupaa

3

Tämä määritelmä kattaa myös vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joita hoitaa kokonaan direktiivin 2011/61/EU soveltamisalan piiristä vapautettu vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitaja ja joihin voidaan soveltaa esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 345/2013 olevia sääntöjä

3

Jotta selvennettäisiin, että vaihtoehtoiset sijoitusrahastot, joita hoitaa muu kuin direktiivin 2011/61/EU mukaisesti toimiluvan saanut hoitaja, eivät kuulu ehdotetun asetuksen soveltamisalan piiriin, 1 artiklan 1 kohdan sanamuotoa olisi muutettava.

Muutos 3

Muutos 3

2 artiklan 22 kohta

| ”(22) | ’lyhyeksimyynnillä’ rahamarkkinainstrumenttien kattamatonta myyntiä.” |
| --- | --- |

”(22)

’lyhyeksimyynnillä’ rahamarkkinainstrumenttien kattamatonta myyntiä.”

| ”(22) | ’lyhyeksimyynnillä’rahamarkkinainstrumenttien kattamatonta myyntiä
  sellaisen instrumentin myyntiä, jota rahamarkkinarahasto ei omista tehdessään sopimuksen sen myynnistä, mukaan lukien myynti, jossa rahamarkkinarahasto on myyntiä koskevan sopimuksen tekemisen ajankohtana lainannut rahamarkkinainstrumentin tai sopinut sen lainaamisesta, jotta se voidaan toimittaa selvityksen toteuttamisajankohtana.” |
| --- | --- |

”(22)

’lyhyeksimyynnillä’rahamarkkinainstrumenttien kattamatonta myyntiä
  sellaisen instrumentin myyntiä, jota rahamarkkinarahasto ei omista tehdessään sopimuksen sen myynnistä, mukaan lukien myynti, jossa rahamarkkinarahasto on myyntiä koskevan sopimuksen tekemisen ajankohtana lainannut rahamarkkinainstrumentin tai sopinut sen lainaamisesta, jotta se voidaan toimittaa selvityksen toteuttamisajankohtana.”

rahamarkkinainstrumenttien kattamatonta myyntiä

sellaisen instrumentin myyntiä, jota rahamarkkinarahasto ei omista tehdessään sopimuksen sen myynnistä, mukaan lukien myynti, jossa rahamarkkinarahasto on myyntiä koskevan sopimuksen tekemisen ajankohtana lainannut rahamarkkinainstrumentin tai sopinut sen lainaamisesta, jotta se voidaan toimittaa selvityksen toteuttamisajankohtana

Perustelu

Perustelu

Yhtenäisyyden vuoksi olisi parempi saattaa ehdotetun asetuksen määritelmät yhdenmukaisiksi unionin lainsäädäntöön, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 2 artiklan 1 kohdan b alakohtaan, jo sisältyvien määritelmien kanssa
   (5).

Yhtenäisyyden vuoksi olisi parempi saattaa ehdotetun asetuksen määritelmät yhdenmukaisiksi unionin lainsäädäntöön, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 2 artiklan 1 kohdan b alakohtaan, jo sisältyvien määritelmien kanssa

5

Muutos 4

Muutos 4

9 artikla

”9 artikla

Hyväksyttävät rahamarkkinainstrumentit

| 1. | Rahamarkkinarahasto voi sijoittaa sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:
  [...] |
| --- | --- |

1.

Rahamarkkinarahasto voi sijoittaa sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

[...]

| 2. | Tavanomaisen rahamarkkinarahaston sallitaan sijoittaa myös sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, jonka tuotto tarkistetaan rahamarkkinakorkoja vastaavaksi 397 päivän välein tai tiheämmin väliajoin ja jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta. |
| --- | --- |

2.

Tavanomaisen rahamarkkinarahaston sallitaan sijoittaa myös sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, jonka tuotto tarkistetaan rahamarkkinakorkoja vastaavaksi 397 päivän välein tai tiheämmin väliajoin ja jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta.

| 3. | Edellä olevaa 1 kohdan c alakohtaa ei sovelleta jäsenvaltion keskusviranomaisen tai keskuspankin, Euroopan keskuspankin, unionin, Euroopan vakausmekanismin tai Euroopan investointipankin liikkeeseen laskemiin tai takaamiin rahamarkkinainstrumentteihin.” |
| --- | --- |

3.

Edellä olevaa 1 kohdan c alakohtaa ei sovelleta jäsenvaltion keskusviranomaisen tai keskuspankin, Euroopan keskuspankin, unionin, Euroopan vakausmekanismin tai Euroopan investointipankin liikkeeseen laskemiin tai takaamiin rahamarkkinainstrumentteihin.”

”9 artikla

Hyväksyttävät rahamarkkinainstrumentit

| 1. | Lyhyt
  R
  rahamarkkinarahasto voi sijoittaa sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:
  [...] |
| --- | --- |

1.

Lyhyt
  R
  rahamarkkinarahasto voi sijoittaa sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

[...]

| 2. | Tavanomaisen rahamarkkinarahaston sallitaan sijoittaa myös sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, jonka tuotto tarkistetaan rahamarkkinakorkoja vastaavaksi 397 päivän välein tai tiheämmin väliajoin ja jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta.
  Tavanomainen rahamarkkinarahasto voi sijoittaa sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:








  (a) | se kuuluu johonkin direktiivin 2009/65/EY 50 artiklan 1 kohdan a, b, c tai h alakohdassa tarkoitettuun rahamarkkinainstrumenttien luokkaan. |
| --- | --- | --- |

2.

Tavanomaisen rahamarkkinarahaston sallitaan sijoittaa myös sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, jonka tuotto tarkistetaan rahamarkkinakorkoja vastaavaksi 397 päivän välein tai tiheämmin väliajoin ja jonka jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta.
  Tavanomainen rahamarkkinarahasto voi sijoittaa sellaiseen rahamarkkinainstrumenttiin, joka täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

(a)

se kuuluu johonkin direktiivin 2009/65/EY 50 artiklan 1 kohdan a, b, c tai h alakohdassa tarkoitettuun rahamarkkinainstrumenttien luokkaan.

| (b) | sen tuottoa oikaistaan säännöllisesti rahamarkkinoiden olosuhteiden mukaisesti 397 päivän välein tai useammin, eikä sen jäljellä oleva maturiteetti saa ylittää kahta vuotta. |
| --- | --- |

(b)

sen tuottoa oikaistaan säännöllisesti rahamarkkinoiden olosuhteiden mukaisesti 397 päivän välein tai useammin, eikä sen jäljellä oleva maturiteetti saa ylittää kahta vuotta.

| (c) | rahamarkkinainstrumentin liikkeeseenlaskijalle on myönnetty jompikumpi kahdesta korkeimmasta sisäisestä luottoluokituksesta tämän asetuksen 16–19 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

rahamarkkinainstrumentin liikkeeseenlaskijalle on myönnetty jompikumpi kahdesta korkeimmasta sisäisestä luottoluokituksesta tämän asetuksen 16–19 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

| (d) | jos rahamarkkinainstrumentissa on kyse arvopaperistamiseen liittyvästä vastuusta, kyseinen instrumentti täyttää 10 artiklassa säädetyt lisävaatimukset. |
| --- | --- |

(d)

jos rahamarkkinainstrumentissa on kyse arvopaperistamiseen liittyvästä vastuusta, kyseinen instrumentti täyttää 10 artiklassa säädetyt lisävaatimukset.

| 3. | Edellä olevaa 1 kohdan c alakohtaa ja 2 kohdan c alakohtaa ei sovelleta jäsenvaltion keskusviranomaisen tai keskuspankin, Euroopan keskuspankin, unionin, Euroopan vakausmekanismin / Euroopan rahoitusvakausvälineen tai Euroopan investointipankin liikkeeseen laskemiin tai takaamiin rahamarkkinainstrumentteihin.” |
| --- | --- |

3.

Edellä olevaa 1 kohdan c alakohtaa ja 2 kohdan c alakohtaa ei sovelleta jäsenvaltion keskusviranomaisen tai keskuspankin, Euroopan keskuspankin, unionin, Euroopan vakausmekanismin / Euroopan rahoitusvakausvälineen tai Euroopan investointipankin liikkeeseen laskemiin tai takaamiin rahamarkkinainstrumentteihin.”

9 artiklan tarkoituksena on oletettavasti täsmentää edelleen 2 artiklan 13 ja 14 kohdassa määriteltyjen ”tavanomaisten rahamarkkinarahastojen” ja ”lyhyiden rahamarkkinarahastojen” välisiä eroja 9 artiklan 1 ja 2 kohtaa koskevin ristiviittauksin. Näin ollen 9 artiklan 1 kohdassa olisi viitattava ”lyhyisiin rahamarkkinarahastoihin”, joiden on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää, kun taas ”tavanomaisten rahamarkkinarahastojen” on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta. Jotta varmistettaisiin, että myös ”tavanomaiset rahamarkkinarahastot” noudattavat 1 kohdan a, c ja d alakohdassa mainittuja edellytyksiä, 2 kohtaa on laajennettava.

9 artiklan tarkoituksena on oletettavasti täsmentää edelleen 2 artiklan 13 ja 14 kohdassa määriteltyjen ”tavanomaisten rahamarkkinarahastojen” ja ”lyhyiden rahamarkkinarahastojen” välisiä eroja 9 artiklan 1 ja 2 kohtaa koskevin ristiviittauksin. Näin ollen 9 artiklan 1 kohdassa olisi viitattava ”lyhyisiin rahamarkkinarahastoihin”, joiden on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 397 päivää, kun taas ”tavanomaisten rahamarkkinarahastojen” on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään kaksi vuotta. Jotta varmistettaisiin, että myös ”tavanomaiset rahamarkkinarahastot” noudattavat 1 kohdan a, c ja d alakohdassa mainittuja edellytyksiä, 2 kohtaa on laajennettava.

Lisäksi EKP katsoo, että 3 kohdassa säädetty poikkeus soveltuu myös Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseenlaskemiin tai takaamiin rahamarkkinainstrumentteihin. Yleisesti ottaen kaikkien ehdotetussa asetuksessa olevien, Euroopan vakausmekanismia koskevien viittausten on katsottava implisiittisesti soveltuvan myös ERVV:een.

Lisäksi EKP katsoo, että 3 kohdassa säädetty poikkeus soveltuu myös Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseenlaskemiin tai takaamiin rahamarkkinainstrumentteihin. Yleisesti ottaen kaikkien ehdotetussa asetuksessa olevien, Euroopan vakausmekanismia koskevien viittausten on katsottava implisiittisesti soveltuvan myös ERVV:een.

Muutos 5

Muutos 5

13 artiklan 3 kohta

| ”3. | Rahamarkkinarahasto ei saa ottaa vastaan 10 artiklassa tarkoitettuja arvopaperistamisia takaisinmyyntisopimuksen osana. Rahamarkkinarahaston takaisinmyyntisopimuksen osana saamia omaisuuseriä ei saa myydä, sijoittaa uudelleen, pantata tai siirtää muulla tavoin toiselle.” |
| --- | --- |

”3.

Rahamarkkinarahasto ei saa ottaa vastaan 10 artiklassa tarkoitettuja arvopaperistamisia takaisinmyyntisopimuksen osana. Rahamarkkinarahaston takaisinmyyntisopimuksen osana saamia omaisuuseriä ei saa myydä, sijoittaa uudelleen, pantata tai siirtää muulla tavoin toiselle.”

| ”3. | Rahamarkkinarahasto ei saa ottaa vastaan 10 artiklassa tarkoitettuja arvopaperistamisia takaisinmyyntisopimuksen osana. Rahamarkkinarahaston takaisinmyyntisopimuksen osana saamia omaisuuseriä ei saa myydä, sijoittaa uudelleen, pantata tai siirtää muulla tavoin toiselle.” |
| --- | --- |

”3.

Rahamarkkinarahasto ei saa ottaa vastaan 10 artiklassa tarkoitettuja arvopaperistamisia takaisinmyyntisopimuksen osana. Rahamarkkinarahaston takaisinmyyntisopimuksen osana saamia omaisuuseriä ei saa myydä, sijoittaa uudelleen, pantata tai siirtää muulla tavoin toiselle.”

10 artiklassa tarkoitettuja

Perustelu

Perustelu

EKP ymmärtää, että tämän säännöksen tarkoituksena on yleisesti sulkea arvopaperistamiset niiden omaisuuserien luettelon ulkopuolelle, joita rahamarkkinarahastot voivat ottaa vastaan takaisinmyyntisopimuksissa. Monitulkintaisuuden välttämiseksi kyseistä tekstiä olisi muutettava.

EKP ymmärtää, että tämän säännöksen tarkoituksena on yleisesti sulkea arvopaperistamiset niiden omaisuuserien luettelon ulkopuolelle, joita rahamarkkinarahastot voivat ottaa vastaan takaisinmyyntisopimuksissa. Monitulkintaisuuden välttämiseksi kyseistä tekstiä olisi muutettava.

Muutos 6

Muutos 6

29 artiklan 2 kohta

| ”2. | Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:
  [...] |
| --- | --- |

”2.

Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:

[...]

| (b) | kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen hyväksyy kyseisen rahamarkkinarahaston yksityiskohtaisen suunnitelman, jossa vahvistetaan 31 artiklan mukaista puskurin käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;” |
| --- | --- |

(b)

kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen hyväksyy kyseisen rahamarkkinarahaston yksityiskohtaisen suunnitelman, jossa vahvistetaan 31 artiklan mukaista puskurin käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;”

| ”2. | Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:
  [...] |
| --- | --- |

”2.

Kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:

[...]

| (b) | kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen hyväksyy, EAMV:n lausuntoa pyydettyään, kyseisen rahamarkkinarahaston yksityiskohtaisen suunnitelman, jossa vahvistetaan 31 artiklan mukaista puskurin käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;” |
| --- | --- |

(b)

kiinteän nettoarvon rahamarkkinarahaston toimivaltainen viranomainen hyväksyy, EAMV:n lausuntoa pyydettyään, kyseisen rahamarkkinarahaston yksityiskohtaisen suunnitelman, jossa vahvistetaan 31 artiklan mukaista puskurin käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;”

, EAMV:n lausuntoa pyydettyään,

Perustelu

Perustelu

Tämä säännös nykyisessä muodossaan antaa kansallisille toimivaltaisille viranomaisille merkittävää harkintavaltaa, minkä tahattomana seurauksena voi olla valvonnan lievyyden kannustaminen. Jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset koko unionin alueella, EAMV olisi otettava menettelyyn mukaan.

Tämä säännös nykyisessä muodossaan antaa kansallisille toimivaltaisille viranomaisille merkittävää harkintavaltaa, minkä tahattomana seurauksena voi olla valvonnan lievyyden kannustaminen. Jotta varmistettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset koko unionin alueella, EAMV olisi otettava menettelyyn mukaan.

Muutos 7

Muutos 7

38 artiklan 3 kohta

| ”3. | EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset sellaisen raportointimallin laatimiseksi, joka sisältää kaikki 2 kohdassa luetellut tiedot.
  Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

”3.

EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset sellaisen raportointimallin laatimiseksi, joka sisältää kaikki 2 kohdassa luetellut tiedot.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.”

| ”3. | EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, joissa määritetään yhtenäiset muodot ja niissä sovellettava jaksotus sekä sovellettavat määräpäivät, määritelmät ja tietotekniikkaratkaisut
  sellaisen raportointimallin laatimiseksi, joka sisältää kaikki 2 kohdassa luetellut tiedot sisältäviä, unionissa annettavia ilmoituksia varten.
  EAMV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015.
  Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

”3.

EAMV laatii teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset, joissa määritetään yhtenäiset muodot ja niissä sovellettava jaksotus sekä sovellettavat määräpäivät, määritelmät ja tietotekniikkaratkaisut
  sellaisen raportointimallin laatimiseksi, joka sisältää kaikki 2 kohdassa luetellut tiedot sisältäviä, unionissa annettavia ilmoituksia varten.

, joissa määritetään yhtenäiset muodot ja niissä sovellettava jaksotus sekä sovellettavat määräpäivät, määritelmät ja tietotekniikkaratkaisut

sellaisen raportointimallin laatimiseksi, joka sisältää

sisältäviä, unionissa annettavia ilmoituksia varten

EAMV toimittaa nämä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnokset komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2015.

Siirretään komissiolle valta hyväksyä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tekniset sääntelystandardit asetuksen (EU) N:o 1095/2010 15 artiklan mukaisesti.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotettujen muutosten tarkoituksena on muodollisesti yhdenmukaistaa ja selventää EAMV:n tehtävien laajuutta EBA:lle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 annettujen tehtävien perusteella
   (6). Ehdotetun asetuksen 38 artiklan 3 kohdassa olisi säädettävä alustavasta määräajasta, jonka kuluessa EAMV:n tulisi toimittaa teknisten standardien luonnokset komissiolle. Ihannetapauksessa tämän määräajan tulisi olla linjassa ehdotetun asetuksen voimaantulon kanssa, jotta varmistettaisiin, että EAMV voi luoda ripeästi keskitetyn tietokannan, joka sisältää kaikkia unionin rahamarkkinarahastoja koskevia yhtenäisiä ja vertailukelpoisia tietoja.

Ehdotettujen muutosten tarkoituksena on muodollisesti yhdenmukaistaa ja selventää EAMV:n tehtävien laajuutta EBA:lle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 575/2013 annettujen tehtävien perusteella

6

Ehdotetun asetuksen 38 artiklan 3 kohdassa olisi säädettävä alustavasta määräajasta, jonka kuluessa EAMV:n tulisi toimittaa teknisten standardien luonnokset komissiolle. Ihannetapauksessa tämän määräajan tulisi olla linjassa ehdotetun asetuksen voimaantulon kanssa, jotta varmistettaisiin, että EAMV voi luoda ripeästi keskitetyn tietokannan, joka sisältää kaikkia unionin rahamarkkinarahastoja koskevia yhtenäisiä ja vertailukelpoisia tietoja.

Muutos 8

Muutos 8

38 artiklan 4 kohta

| ”4. | Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EAMV:lle kaikki tämän artiklan mukaisesti saadut tiedot ja muut mahdolliset ilmoitukset tai tiedot, jotka vaihdetaan rahamarkkinarahaston tai sen hoitajan kanssa tämän artiklan mukaisesti. Tiedot on on toimitettava EAMV:lle viimeistään 30 päivän kuluttua raportointivuosineljänneksen päättymisestä.
  EAMV kerää tiedot perustaakseen keskustietokannan kaikista rahamarkkinarahastoista, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai joita hoidetaan tai markkinoidaan unionissa. Euroopan keskuspankilla on oikeus päästä tähän tietokantaan ainoastaan tilastotarkoituksia varten.” |
| --- | --- |

”4.

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EAMV:lle kaikki tämän artiklan mukaisesti saadut tiedot ja muut mahdolliset ilmoitukset tai tiedot, jotka vaihdetaan rahamarkkinarahaston tai sen hoitajan kanssa tämän artiklan mukaisesti. Tiedot on on toimitettava EAMV:lle viimeistään 30 päivän kuluttua raportointivuosineljänneksen päättymisestä.

EAMV kerää tiedot perustaakseen keskustietokannan kaikista rahamarkkinarahastoista, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai joita hoidetaan tai markkinoidaan unionissa. Euroopan keskuspankilla on oikeus päästä tähän tietokantaan ainoastaan tilastotarkoituksia varten.”

| ”4. | Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EAMV:lle kaikki tämän artiklan mukaisesti saadut tiedot ja muut mahdolliset ilmoitukset tai tiedot, jotka vaihdetaan rahamarkkinarahaston tai sen hoitajan kanssa tämän artiklan mukaisesti. Tiedot on on toimitettava EAMV:lle viimeistään 30 päivän kuluttua raportointivuosineljänneksen
  jakson päättymisestä.
  EAMV kerää tiedot perustaakseen keskustietokannan kaikista rahamarkkinarahastoista, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai joita hoidetaan tai markkinoidaan unionissa. Euroopan keskuspankilla ja Euroopan järjestelmäriskikomitealla on oikeus päästä tähän tietokantaan ainoastaan tilastotarkoituksia varten.” |
| --- | --- |

”4.

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EAMV:lle kaikki tämän artiklan mukaisesti saadut tiedot ja muut mahdolliset ilmoitukset tai tiedot, jotka vaihdetaan rahamarkkinarahaston tai sen hoitajan kanssa tämän artiklan mukaisesti. Tiedot on on toimitettava EAMV:lle viimeistään 30 päivän kuluttua raportointivuosineljänneksen
  jakson päättymisestä.

vuosineljänneksen

jakson

EAMV kerää tiedot perustaakseen keskustietokannan kaikista rahamarkkinarahastoista, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai joita hoidetaan tai markkinoidaan unionissa. Euroopan keskuspankilla ja Euroopan järjestelmäriskikomitealla on oikeus päästä tähän tietokantaan ainoastaan tilastotarkoituksia varten.”

ja Euroopan järjestelmäriskikomitealla

ainoastaan tilastotarkoituksia varten

Perustelu

Perustelu

EKP, yhdessä eurojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän muiden keskuspankkien ja EJRK:n kanssa, valvoo systemaattisesti ja arvioi finanssisektorin syklistä ja rakenteellista kehitystä euroalueella ja koko unionissa. Laajempi pääsy tietokantaan edistäisi näin ollen EKP:n analyyttistä työtä, kun se pyrkii tunnistamaan rahamarkkinarahastosektorilta peräisin olevia riskejä.

EKP, yhdessä eurojärjestelmän ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän muiden keskuspankkien ja EJRK:n kanssa, valvoo systemaattisesti ja arvioi finanssisektorin syklistä ja rakenteellista kehitystä euroalueella ja koko unionissa. Laajempi pääsy tietokantaan edistäisi näin ollen EKP:n analyyttistä työtä, kun se pyrkii tunnistamaan rahamarkkinarahastosektorilta peräisin olevia riskejä.

Muutos 9

Muutos 9

46 artikla

”46 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.”

”46 artikla

Voimaantulo

  ja soveltamispäivä

| 1. | Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

1.

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| 2. | Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

  Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.” |
| --- | --- |

2.

Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.”

Perustelu

Perustelu

Asetuksen soveltamispäivää ei ole mainittu. Täytäntöönpanon helpottamiseksi se olisi yhtenäistettävä kalenterivuoden kanssa.

Asetuksen soveltamispäivää ei ole mainittu. Täytäntöönpanon helpottamiseksi se olisi yhtenäistettävä kalenterivuoden kanssa.

---

(1)  Lihavointi tekstissä osoittaa EKP:n lisättäväksi ehdottaman uuden tekstin. Tekstissä oleva yliviivaus osoittaa EKP:n poistettavaksi ehdottaman tekstin.

1

(2)  Ks. EAMV:n ”Peer Review, Money Market Funds Guidelines”, 15.4.2013 (ESMA/2013/476), saatavilla EAMV:n verkkosivuilla www.esma.europa.eu

2

(3)  Tätä määritelmää on tarkennettu edelleen EAMV:n vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista annetun direktiivin keskeisiä käsitteitä koskevissa suuntaviivoissa.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 345/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, eurooppalaisista riskipääomarahastoista (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 1.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 236/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä (EUVL L 86, 24.3.2012, s. 1.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

6

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 6.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 255/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 255/15

---

Euron kurssi (1)

5. elokuuta 2014

2014/C 255/05

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3382 |
| JPY | Japanin jeniä | 137,46 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4557 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,79390 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2066 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2175 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,3865 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,668 |
| HUF | Unkarin forinttia | 314,86 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1747 |
| RON | Romanian leuta | 4,4308 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,8518 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4365 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4655 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,3711 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5726 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6681 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 380,61 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,3004 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,2578 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6460 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 669,57 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,2655 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,296 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 47,9809 |
| THB | Thaimaan bahtia | 43,010 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0355 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,6826 |
| INR | Intian rupiaa | 81,4696 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3382

JPY

Japanin jeniä

137,46

DKK

Tanskan kruunua

7,4557

GBP

Englannin puntaa

0,79390

SEK

Ruotsin kruunua

9,2066

CHF

Sveitsin frangia

1,2175

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,3865

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,668

HUF

Unkarin forinttia

314,86

LTL

Liettuan litiä

3,4528

PLN

Puolan zlotya

4,1747

RON

Romanian leuta

4,4308

TRY

Turkin liiraa

2,8518

AUD

Australian dollaria

1,4365

CAD

Kanadan dollaria

1,4655

HKD

Hongkongin dollaria

10,3711

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5726

SGD

Singaporen dollaria

1,6681

KRW

Etelä-Korean wonia

1 380,61

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,3004

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,2578

HRK

Kroatian kunaa

7,6460

IDR

Indonesian rupiaa

15 669,57

MYR

Malesian ringgitiä

4,2655

PHP

Filippiinien pesoa

58,296

RUB

Venäjän ruplaa

47,9809

THB

Thaimaan bahtia

43,010

BRL

Brasilian realia

3,0355

MXN

Meksikon pesoa

17,6826

INR

Intian rupiaa

81,4696

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 6.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 255/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 255/16

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7318 – Rosneft / Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 255/06

| 1. | Komissio vastaanotti 29. heinäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla venäläinen yritys OJSC Oil Company Rosneft hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osaan yhdysvaltalaisesta yrityksestä Morgan Stanley, nimittäin Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit -yksikköön, ostamalla osakkeita ja siirtämällä suoraan omaisuuseriä. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29. heinäkuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla venäläinen yritys OJSC Oil Company Rosneft hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan osaan yhdysvaltalaisesta yrityksestä Morgan Stanley, nimittäin Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit -yksikköön, ostamalla osakkeita ja siirtämällä suoraan omaisuuseriä.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   OJSC Oil Company Rosneft: pääasiassa raakaöljyn ja maakaasun etsintä, kenttien kehittäminen, tuotanto ja myynti sekä öljytuotteiden ja petrokemian tuotteiden jalostus ja markkinointi lähinnä Venäjällä.
  —   Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit: Morgan Stanleyn raakaöljytuotteiden ja petrokemian tuotteiden kauppaan liittyvät toiminnot, toisin sanoen maailmanlaajuinen kaupankäynti raakaöljytuotteilla ja petrokemian tuotteilla. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   OJSC Oil Company Rosneft: pääasiassa raakaöljyn ja maakaasun etsintä, kenttien kehittäminen, tuotanto ja myynti sekä öljytuotteiden ja petrokemian tuotteiden jalostus ja markkinointi lähinnä Venäjällä.

—   Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit: Morgan Stanleyn raakaöljytuotteiden ja petrokemian tuotteiden kauppaan liittyvät toiminnot, toisin sanoen maailmanlaajuinen kaupankäynti raakaöljytuotteilla ja petrokemian tuotteilla.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7318 – Rosneft / Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7318 – Rosneft / Morgan Stanley Global Oil Merchanting Unit seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---