# Europeiska unionens L 239/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 239 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången12 augusti 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 239

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången12 augusti 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 av den 11 augusti 2014 om ny persontrafik på järnväg (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 870/2014 av den 11 augusti 2014 om kriterier för sökande för järnvägsinfrastrukturens kapacitet (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 871/2014 av den 11 augusti 2014 om avdrag från fångstkvoterna för 2014 för vissa bestånd på grund av överfiske under tidigare år | 14 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 872/2014 av den 11 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 22 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/525/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 mars 2013 om de åtgärder SA.23425 (11/C) (f.d. NN 41/10) som Italien under åren 2004 och 2009 har genomfört till förmån för SACE BT SpA
  [delgivet med nr C(2013) 1501]

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2014/526/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 6 augusti 2014 om inrättande av den digitala forskningsinfrastrukturen för konst och humaniora som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Dariah-Eric) | 64 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 869/2014 av den 11 augusti 2014 om ny persontrafik på järnväg (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 870/2014 av den 11 augusti 2014 om kriterier för sökande för järnvägsinfrastrukturens kapacitet (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 871/2014 av den 11 augusti 2014 om avdrag från fångstkvoterna för 2014 för vissa bestånd på grund av överfiske under tidigare år

14

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 872/2014 av den 11 augusti 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

22

BESLUT

2014/525/EU

*

Kommissionens beslut av den 20 mars 2013 om de åtgärder SA.23425 (11/C) (f.d. NN 41/10) som Italien under åren 2004 och 2009 har genomfört till förmån för SACE BT SpA
  [delgivet med nr C(2013) 1501]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2013) 1501]

1

24

2014/526/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 6 augusti 2014 om inrättande av den digitala forskningsinfrastrukturen för konst och humaniora som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Dariah-Eric)

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 239/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 869/2014

av den 11 augusti 2014

om ny persontrafik på järnväg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (1), särskilt artiklarna 10.4 och 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 10 i direktiv 2012/34/EU har medlemsstaterna öppnat sin marknad för internationell persontrafik på järnväg som tillhandahålls av varje järnvägsföretag med tillstånd i enlighet med detta direktiv. Vid internationell persontrafik på järnväg ska järnvägsföretagen ha rätt att ta upp passagerare vid varje station utmed den internationella sträckan och att lämna av dem vid en annan, inbegripet stationer som ligger i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 10 i direktiv 2012/34/EU har medlemsstaterna öppnat sin marknad för internationell persontrafik på järnväg som tillhandahålls av varje järnvägsföretag med tillstånd i enlighet med detta direktiv. Vid internationell persontrafik på järnväg ska järnvägsföretagen ha rätt att ta upp passagerare vid varje station utmed den internationella sträckan och att lämna av dem vid en annan, inbegripet stationer som ligger i samma medlemsstat.

| (2) | Införandet av sådan ny internationell persontrafik med öppet tillträde och med mellanliggande stopp bör emellertid inte medföra att marknaden för inhemsk persontrafik öppnas, utan bör endast inriktas på stopp utmed den internationella sträckan. Det huvudsakliga syftet med de nya förbindelserna bör vara att befordra passagerare på internationell resa. Efter begäran från behöriga myndigheter eller berörda järnvägsföretag, ska det regleringsorgan som avses i avsnitt 4 i kapitel IV i direktiv 2012/34/EU fastställa det huvudsakliga syftet med de föreslagna nya tjänsterna. |
| --- | --- |

(2)

Införandet av sådan ny internationell persontrafik med öppet tillträde och med mellanliggande stopp bör emellertid inte medföra att marknaden för inhemsk persontrafik öppnas, utan bör endast inriktas på stopp utmed den internationella sträckan. Det huvudsakliga syftet med de nya förbindelserna bör vara att befordra passagerare på internationell resa. Efter begäran från behöriga myndigheter eller berörda järnvägsföretag, ska det regleringsorgan som avses i avsnitt 4 i kapitel IV i direktiv 2012/34/EU fastställa det huvudsakliga syftet med de föreslagna nya tjänsterna.

| (3) | Att öppna den internationella persontrafiken för konkurrens kan få konsekvenser för organisering och finansiering av persontrafik på järnväg som tillhandahålls enligt ett avtal om allmän trafik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (2). I enlighet med artikel 11 i direktiv 2012/34/EU får medlemsstaterna begränsa rätten till tillträde till marknaden om denna rätt skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för dessa avtal om allmän trafik. På begäran av de behöriga myndigheterna, infrastrukturförvaltaren eller det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik bör regleringsorganet fastställa om en föreslagen ny internationell persontrafiktjänst på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

(3)

Att öppna den internationella persontrafiken för konkurrens kan få konsekvenser för organisering och finansiering av persontrafik på järnväg som tillhandahålls enligt ett avtal om allmän trafik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (2). I enlighet med artikel 11 i direktiv 2012/34/EU får medlemsstaterna begränsa rätten till tillträde till marknaden om denna rätt skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för dessa avtal om allmän trafik. På begäran av de behöriga myndigheterna, infrastrukturförvaltaren eller det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik bör regleringsorganet fastställa om en föreslagen ny internationell persontrafiktjänst på järnväg skulle äventyra den ekonomiska jämvikten för ett avtal om allmän trafik.

| (4) | För att undvika att det blir ett avbrott på en ny persontrafiktjänst på järnväg som redan har påbörjats och för att garantera den rättsliga förutsägbarheten för denna nya tjänst, vad gäller möjligheten att bedriva trafik, bör den tidsperiod som är öppen för begäran av en bedömning om det huvudsakliga syftet eller för en bedömning av den ekonomiska jämvikten vara begränsad och kopplad till tiden för den sökandes anmälan av sitt intresse av att bedriva en ny internationell persontrafiktjänst på järnväg. Av samma skäl bör regleringsorganets förfaranden för dessa bedömningar också vara begränsade i tiden. |
| --- | --- |

(4)

För att undvika att det blir ett avbrott på en ny persontrafiktjänst på järnväg som redan har påbörjats och för att garantera den rättsliga förutsägbarheten för denna nya tjänst, vad gäller möjligheten att bedriva trafik, bör den tidsperiod som är öppen för begäran av en bedömning om det huvudsakliga syftet eller för en bedömning av den ekonomiska jämvikten vara begränsad och kopplad till tiden för den sökandes anmälan av sitt intresse av att bedriva en ny internationell persontrafiktjänst på järnväg. Av samma skäl bör regleringsorganets förfaranden för dessa bedömningar också vara begränsade i tiden.

| (5) | En begäran om en bedömning av det huvudsakliga syftet bör inbegripa all relevant information för att motivera att det huvudsakliga syftet för den föreslagna nya förbindelsen är annat än att befordra passagerare mellan stationer i olika medlemsstater. För att uppfylla detta krav bör enheter som begär en sådan bedömning ha möjlighet att använda standardformulär för begäran som offentliggörs av regleringsorganen. |
| --- | --- |

(5)

En begäran om en bedömning av det huvudsakliga syftet bör inbegripa all relevant information för att motivera att det huvudsakliga syftet för den föreslagna nya förbindelsen är annat än att befordra passagerare mellan stationer i olika medlemsstater. För att uppfylla detta krav bör enheter som begär en sådan bedömning ha möjlighet att använda standardformulär för begäran som offentliggörs av regleringsorganen.

| (6) | Regleringsorganet bör genomföra både en kvalitativ och en kvantitativ analys för att fastställa den föreslagna nya tjänstens inriktning på medellång sikt snarare än dess egenskaper vid en given tidpunkt. Bedömningskriterierna bör fastställas i den metod som antas av regleringsorganet för bedömning av det huvudsakliga syftet med hänsyn till de särskilda egenskaperna för järnvägstransport i den berörda medlemsstaten. Ingen kvantifierad tröskel bör användas, varken strikt eller isolerat. |
| --- | --- |

(6)

Regleringsorganet bör genomföra både en kvalitativ och en kvantitativ analys för att fastställa den föreslagna nya tjänstens inriktning på medellång sikt snarare än dess egenskaper vid en given tidpunkt. Bedömningskriterierna bör fastställas i den metod som antas av regleringsorganet för bedömning av det huvudsakliga syftet med hänsyn till de särskilda egenskaperna för järnvägstransport i den berörda medlemsstaten. Ingen kvantifierad tröskel bör användas, varken strikt eller isolerat.

| (7) | En begäran om en bedömning om ekonomisk jämvikt bör inkludera all relevant information för att motivera att den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik kan komma att äventyras genom den föreslagna nya tjänsten. Den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik kan betraktas som äventyrat genom den föreslagna nya tjänsten om det uppstår en avsevärd ändring i värdet på avtalet om allmän trafik som innebär att transporttjänster som tillhandahålls i enlighet med det avtalet på en konkurrensutsatt marknad inte längre skulle vara hållbara och kunna drivas med en rimlig vinstnivå. |
| --- | --- |

(7)

En begäran om en bedömning om ekonomisk jämvikt bör inkludera all relevant information för att motivera att den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik kan komma att äventyras genom den föreslagna nya tjänsten. Den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik kan betraktas som äventyrat genom den föreslagna nya tjänsten om det uppstår en avsevärd ändring i värdet på avtalet om allmän trafik som innebär att transporttjänster som tillhandahålls i enlighet med det avtalet på en konkurrensutsatt marknad inte längre skulle vara hållbara och kunna drivas med en rimlig vinstnivå.

| (8) | Bedömningen om inverkan av den föreslagna nya tjänsten på den ekonomiska jämvikten av ett avtal om allmän trafik bör vara baserad på en objektiv metod och bedömningskriterierna bör fastställas inom ramen för den metod som regleringsorganet har antagit för bedömningen av den ekonomiska jämvikten med hänsyn till de särskilda egenskaperna för järnvägstransport i den berörda medlemsstaten. Den ekonomiska analysen bör fokuseras på vilken ekonomisk inverkan den föreslagna nya tjänsten får på avtalet om allmän trafik som helhet, även de tjänster som särskilt berörs, på hela dess tidsskala. Ingen fördefinierad kvantifierad tröskel bör användas, varken strikt eller isolerat. Utöver den ekonomiska analysen av den föreslagna nya tjänstens påverkan på avtalet om allmän trafik bör regleringsorganet även beakta fördelarna för kunderna på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Bedömningen om inverkan av den föreslagna nya tjänsten på den ekonomiska jämvikten av ett avtal om allmän trafik bör vara baserad på en objektiv metod och bedömningskriterierna bör fastställas inom ramen för den metod som regleringsorganet har antagit för bedömningen av den ekonomiska jämvikten med hänsyn till de särskilda egenskaperna för järnvägstransport i den berörda medlemsstaten. Den ekonomiska analysen bör fokuseras på vilken ekonomisk inverkan den föreslagna nya tjänsten får på avtalet om allmän trafik som helhet, även de tjänster som särskilt berörs, på hela dess tidsskala. Ingen fördefinierad kvantifierad tröskel bör användas, varken strikt eller isolerat. Utöver den ekonomiska analysen av den föreslagna nya tjänstens påverkan på avtalet om allmän trafik bör regleringsorganet även beakta fördelarna för kunderna på kort och medellång sikt.

| (9) | Möjligheten till en omprövning av ett beslut som fattats av regleringsorganet till följd av en bedömning av den ekonomiska jämvikten bör begränsas till fall där det finns en avsevärd ändring av den nya tjänsten jämfört med de uppgifter som analyseras av regleringsorganet eller när det finns en avsevärd skillnad mellan den faktiska och den uppskattade inverkan på tjänsterna i avtalet om allmän trafik. För att garantera ett minimum av rättslig stabilitet för den nya tjänsteleverantören bör det finnas en viss tidsperiod då ingen omprövning får begäras. |
| --- | --- |

(9)

Möjligheten till en omprövning av ett beslut som fattats av regleringsorganet till följd av en bedömning av den ekonomiska jämvikten bör begränsas till fall där det finns en avsevärd ändring av den nya tjänsten jämfört med de uppgifter som analyseras av regleringsorganet eller när det finns en avsevärd skillnad mellan den faktiska och den uppskattade inverkan på tjänsterna i avtalet om allmän trafik. För att garantera ett minimum av rättslig stabilitet för den nya tjänsteleverantören bör det finnas en viss tidsperiod då ingen omprövning får begäras.

| (10) | Utan att det påverkar principen om regleringsorganens oberoende i fråga om beslutsfattande som avses i artikel 55.1 i direktiv 2012/34/EU, bör regleringsorganen utbyta information och, där så är relevant i enskilda fall, samordna sina principer och åtgärder som avser bedömningarna av det huvudsakliga syftet och ekonomisk jämvikt, för att undvika större skillnader i deras praxis som skulle medföra osäkerhet för marknaden för internationell persontrafik på järnväg. |
| --- | --- |

(10)

Utan att det påverkar principen om regleringsorganens oberoende i fråga om beslutsfattande som avses i artikel 55.1 i direktiv 2012/34/EU, bör regleringsorganen utbyta information och, där så är relevant i enskilda fall, samordna sina principer och åtgärder som avser bedömningarna av det huvudsakliga syftet och ekonomisk jämvikt, för att undvika större skillnader i deras praxis som skulle medföra osäkerhet för marknaden för internationell persontrafik på järnväg.

| (11) | I all sin verksamhet som avser bedömningarna av det huvudsakliga syftet eller ekonomisk jämvikt bör regleringsorganen respektera den konfidentiella naturen hos kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från de parter som är inblandade i dessa bedömningar. |
| --- | --- |

(11)

I all sin verksamhet som avser bedömningarna av det huvudsakliga syftet eller ekonomisk jämvikt bör regleringsorganen respektera den konfidentiella naturen hos kommersiellt känsliga uppgifter som erhållits från de parter som är inblandade i dessa bedömningar.

| (12) | Regleringsorganen har ingen skyldighet att begära en avgift för en bedömning om det huvudsakliga syftet, en bedömning om ekonomisk jämvikt eller en omprövning av en bedömning om ekonomisk jämvikt. Medlemsstaterna får emellertid besluta sig för att införa en sådan avgift för enheter som begär bedömningar för regleringsorganens arbete och som täcker nettokostnaderna för dessa bedömningar. I sådana fall bör avgiften vara icke-diskriminerande, rimlig och tas ut på av alla de begärande enheterna på ett öppet sätt. |
| --- | --- |

(12)

Regleringsorganen har ingen skyldighet att begära en avgift för en bedömning om det huvudsakliga syftet, en bedömning om ekonomisk jämvikt eller en omprövning av en bedömning om ekonomisk jämvikt. Medlemsstaterna får emellertid besluta sig för att införa en sådan avgift för enheter som begär bedömningar för regleringsorganens arbete och som täcker nettokostnaderna för dessa bedömningar. I sådana fall bör avgiften vara icke-diskriminerande, rimlig och tas ut på av alla de begärande enheterna på ett öppet sätt.

| (13) | Med beaktande av resultaten från ett samråd med berörda parter och informationsutbyte med andra regleringsorgan bör regleringsorganen ta fram en enhetlig metod för bedömningarna om det huvudsakliga syftet och, om så är lämpligt, för bedömningar om ekonomisk jämvikt. Detta ansvar bör inte begränsas av andra enheter. Bedömningarna bör grundas på en granskning från fall till fall, i stället för en enkel tillämpning av förutbestämda trösklar. Inga trösklar bör fastställas i nationella rättsakter. Bedömningsmetoden bör fastställas på ett sådant sätt som är förenligt med marknadsutvecklingen och som gör det möjligt för metoden att utvecklas över tiden och särskilt mot bakgrund av regleringsorganen erfarenhet. |
| --- | --- |

(13)

Med beaktande av resultaten från ett samråd med berörda parter och informationsutbyte med andra regleringsorgan bör regleringsorganen ta fram en enhetlig metod för bedömningarna om det huvudsakliga syftet och, om så är lämpligt, för bedömningar om ekonomisk jämvikt. Detta ansvar bör inte begränsas av andra enheter. Bedömningarna bör grundas på en granskning från fall till fall, i stället för en enkel tillämpning av förutbestämda trösklar. Inga trösklar bör fastställas i nationella rättsakter. Bedömningsmetoden bör fastställas på ett sådant sätt som är förenligt med marknadsutvecklingen och som gör det möjligt för metoden att utvecklas över tiden och särskilt mot bakgrund av regleringsorganen erfarenhet.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 62.1 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 62.1 i direktiv 2012/34/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs det förfarande och de kriterier som ska följas vid fastställande av

| a) | om det huvudsakliga syftet med en järnvägstjänst är att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater, |
| --- | --- |

a)

om det huvudsakliga syftet med en järnvägstjänst är att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater,

| b) | om den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik för järnvägstransport äventyras av en internationell persontrafiktjänst på järnväg. |
| --- | --- |

b)

om den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik för järnvägstransport äventyras av en internationell persontrafiktjänst på järnväg.

Artikel 1a

Undantag från tillämpningsområdet

Denna förordning ska inte tillämpas på tjänster som organiseras av ett företag som transporterar sina egna anställda till och från arbetet, samt på tjänster för vilka inga biljetter säljs till allmänheten.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   
  ny internationell persontrafikstjäns
  : en internationell persontrafikstjänst som föreslås införas på marknaden eller som innebär en avsevärd ändring vad gäller ökad frekvens eller ett ökat antal stopp i en existerande internationell persontrafik.

2.   
  bedömning av det huvudsakliga syftet
  : ett bedömningsförfarande som genomförs av ett regleringsorgan på begäran av en enhet som avses i artikel 5 för att fastställa om det huvudsakliga syftet för den föreslagna nya järnvägstrafikstjänsten är att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater eller att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i samma medlemsstat.

3.   
  bedömning av den ekonomiska jämvikten
  : ett bedömningsförfarande som genomförs av ett regleringsorgan på begäran av en enhet som det hänvisas till i artikel 10 och som endast är tillämpligt i de medlemsstater som i enlighet med artikel 11 i direktiv 2012/34/EU har beslutat att begränsa rätten till tillträde till järnvägsinfrastruktur för internationell järnvägstrafik mellan en avgångsort och en destination vilka omfattas av ett eller flera avtal om allmän trafik för att fastställa om den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik skulle äventyras av en föreslagen, ny persontrafiktjänst på järnväg.

4.   
  avtal om allmän trafik
  : ett avtal om allmän trafik såsom det definieras i artikel 2.i i förordning (EG) nr 1370/2007 som avser järnvägstransport.

5.   
  behörig myndighet
  : en behörig myndighet såsom den definieras i artikel 2.b i förordning (EG) nr 1370/2007.

6.   
  ekonomisk nettoeffekt
  : den effekt som avtalet om allmän trafik har på de kostnader och intäkter som följer av fullgörandet av trafikplikten, med hänsyn till de intäkter som följer av detta och som behålls av det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik och en rimlig vinst som beräknas i enlighet med punkt 2 i bilagan till förordning (EG) nr 1370/2007.

Artikel 3

Anmälan av en planerad ny internationell persontrafiktjänst på järnväg

1.   Den sökande ska underrätta de berörda regleringsorganen om sin avsikt att bedriva en ny internationell persontrafiktjänst på järnväg innan den begär infrastrukturkapacitet från infrastrukturförvaltaren.

2.   Regleringsorganen ska ta fram och på sina webbplatser offentliggöra ett standardformulär för anmälan som ska användas av de sökande och som ska innehålla följande information:

| a) | Den begärande enhetens namn, adress, juridisk enhet, registreringsnummer (om tillämpligt). |
| --- | --- |

a)

Den begärande enhetens namn, adress, juridisk enhet, registreringsnummer (om tillämpligt).

| b) | Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar. |
| --- | --- |

b)

Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar.

| c) | Uppgifter om den sökandes tillstånd och säkerhetsintyg eller uppgifter om skede i förfarandet för att erhålla dem. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om den sökandes tillstånd och säkerhetsintyg eller uppgifter om skede i förfarandet för att erhålla dem.

| d) | Detaljerad sträcka med angivelse av plats för avgångs- och destinationsstationerna samt alla mellanliggande stopp och avståndet mellan dem. |
| --- | --- |

d)

Detaljerad sträcka med angivelse av plats för avgångs- och destinationsstationerna samt alla mellanliggande stopp och avståndet mellan dem.

| e) | Planerat startdatum för driften av den föreslagna nya internationella persontrafiktjänsten på järnväg. |
| --- | --- |

e)

Planerat startdatum för driften av den föreslagna nya internationella persontrafiktjänsten på järnväg.

| f) | Tidtabell, turtäthet och kapacitet för den föreslagna nya trafiktjänsten, även föreslagna avgångstider, mellanliggande stopp, ankomsttider och anslutningar samt eventuella avvikelser i turtäthet eller stopp från normaltidtabellen, per riktning. |
| --- | --- |

f)

Tidtabell, turtäthet och kapacitet för den föreslagna nya trafiktjänsten, även föreslagna avgångstider, mellanliggande stopp, ankomsttider och anslutningar samt eventuella avvikelser i turtäthet eller stopp från normaltidtabellen, per riktning.

| g) | Motivering om att det huvudsakliga syftet med den föreslagna persontrafiktjänsten är att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

g)

Motivering om att det huvudsakliga syftet med den föreslagna persontrafiktjänsten är att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater.

3.   Uppgifterna avseende den planerade driften av den föreslagna nya internationella persontrafikstjänsten på järnväg ska omfatta minst de första tre, och i möjligaste mån, fem verksamhetsåren.

4.   Regleringsorganet ska utan dröjsmål på sin webbplats offentliggöra den anmälan som den sökande gjort med undantag av kommersiellt känsliga uppgifter och informera de enheter som avses i artikel 5 eller 10, beroende på vad som är lämpligt.

5.   Den sökande ska motivera varje uteslutning från offentliggörande av kommersiellt känsliga uppgifter. Om regleringsorganet anser att denna motivering är godtagbar, ska uppgifterna få vara konfidentiella. Om det inte anser att motiveringen är godtagbar ska den meddela sin vägran till den som begär konfidentialitet. Detta förfarande ska inte påverka ett överklagandeförfarande mot detta beslut i enlighet med den nationella lagstiftningen.

6.   Alla uppgifter som den sökande tillhandahåller i standardformuläret och alla styrkande handlingar ska skickas till regleringsorganet i elektronisk format.

Artikel 4

Tidsram för att begära en bedömning om huvudsakligt syfte eller en bedömning om ekonomisk jämvikt

1.   Begäran från de enheter som avses i artikel 5 eller 10, beroende på vad som är lämpligt, för en bedömning om huvudsakligt syfte eller för en bedömning om ekonomisk jämvikt ska göras inom fyra veckor från och med offentliggörande av den sökandes anmälan på regleringsorganets webbplats. Enheter som har rätt att begära båda bedömningarna får göra det samtidigt.

2.   Om både begäran om bedömning om huvudsakligt syfte och bedömning om ekonomisk jämvikt görs får de genomföras samtidigt. Om en bedömning av huvudsakligt syfte visar att det huvudsakliga syftet med den föreslagna trafiktjänsten är annat än att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater och ett negativt beslut fattas, ska bedömningen om ekonomisk jämvikt avbrytas genom ett beslut som hänvisar till detta negativa beslut om det huvudsakliga syftet med den föreslagna trafiken.

Artikel 5

Enheter som har rätt att begära en bedömning om huvudsakligt syfte

En bedömning om huvudsakligt syfte kan begäras av följande enheter:

| a) | Behöriga myndigheter som har slutit avtal om allmän trafik för järnvägstransport i ett geografiskt område som påverkas av den föreslagna nya förbindelsen. |
| --- | --- |

a)

Behöriga myndigheter som har slutit avtal om allmän trafik för järnvägstransport i ett geografiskt område som påverkas av den föreslagna nya förbindelsen.

| b) | Varje järnvägsföretag som bedriver internationell eller inhemsk persontrafikstjänst på järnväg på de sträckor som ska betjänas av den föreslagna nya förbindelsen, oavsett om det är på kommersiell bas eller på grundval av ett avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

b)

Varje järnvägsföretag som bedriver internationell eller inhemsk persontrafikstjänst på järnväg på de sträckor som ska betjänas av den föreslagna nya förbindelsen, oavsett om det är på kommersiell bas eller på grundval av ett avtal om allmän trafik.

Artikel 6

Information som ska tillhandahållas i begäran om en bedömning om huvudsakligt syfte

1.   I begäran ska den begärande enheten tillhandahålla följande uppgifter:

| a) | Den begärande enhetens namn, adress, juridisk enhet, registreringsnummer (om tillämpligt). |
| --- | --- |

a)

Den begärande enhetens namn, adress, juridisk enhet, registreringsnummer (om tillämpligt).

| b) | Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar. |
| --- | --- |

b)

Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar.

| c) | En förklaring av den begärande enhetens intresse för ett beslut om det huvudsakliga syftet för den föreslagna nya förbindelsen. |
| --- | --- |

c)

En förklaring av den begärande enhetens intresse för ett beslut om det huvudsakliga syftet för den föreslagna nya förbindelsen.

| d) | En förklaring till varför, enligt den begärande enhetens uppfattning, det huvudsakliga syftet med den föreslagna nya förbindelsen är något annat än att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

En förklaring till varför, enligt den begärande enhetens uppfattning, det huvudsakliga syftet med den föreslagna nya förbindelsen är något annat än att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater.

| e) | Information och dokumentation som stöder förklaringarna i c och d. |
| --- | --- |

e)

Information och dokumentation som stöder förklaringarna i c och d.

2.   Den begärande enheten ska motivera en eventuell föreslagen uteslutning av kommersiellt känsliga uppgifter. Om regleringsorganet anser att denna motivering är godtagbar, ska dessa uppgifter få vara konfidentiella. Om det inte anser att motiveringen är godtagbar ska det meddela sin vägran till den som begär konfidentialitet. Detta förfarande ska inte påverka ett överklagandeförfarande mot detta beslut i enlighet med den nationella lagstiftningen.

3.   Regleringsorganen ska på sina webbplatser offentliggöra ett standardformulär för att begära en bedömning om huvudsakligt syfte som ska användas av de begärande enheterna.

4.   Alla uppgifter som tillhandahålls i standardformuläret om begäran och alla styrkande handlingar ska skickas till regleringsorganet i elektronisk format.

Artikel 7

Förfarande för bedömning av det huvudsakliga syftet

1.   Regleringsorganet ska behandla den begäran som lämnats in av den begärande enheten.

2.   Om regleringsorganet anser att den begärande enheten inte har lämnat fullständiga uppgifter i ansökan, kan det begära in ytterligare uppgifter inom tre veckor från det att ansökan har mottagits. Om den begärande enheten i sitt svar inte ger fullständiga uppgifter, får regleringsorganet göra en andra begäran om ytterligare uppgifter inom tre veckor från mottagandet av svaret på den första begäran om ytterligare uppgifter. Den begärande enheten ska lämna dessa uppgifter som svar på en begäran om ytterligare uppgifter inom en rimlig tidsperiod, som fastställs av regleringsorganet i enlighet med artikel 56.8 i direktiv 2012/34/EU. Om den begärande enheten inte lämnar dessa uppgifter inom den tidsfrist som regleringsorganet har fastställt, kommer begäran att avslås.

3.   Regleringsorganet får be den sökande att tillhandahålla ytterligare uppgifter. Det kan fastställa en till tidsfrist för förtydligande om de tillhandahållna uppgifterna är otydliga.

4.   Om en begäran inte kan styrkas i enlighet med artikel 6.1 d ska den avslås.

5.   Regleringsorganet ska fatta ett beslut senast inom sex veckor från det att alla relevanta uppgifter har erhållits.

Artikel 8

Bedömningskriterier för det huvudsakliga syftet

1.   Regleringsorganet ska kontrollera det huvudsakliga syftet för den föreslagna nya tjänsten. Det ska genomföra både en kvalitativ och en kvantitativ analys som beaktar den förutsebara utvecklingen av förbindelsen samt förutsebara ändringar i marknadsvillkoren under den period som avses i den sökandes anmälan.

2.   Under bedömningsförfarandet och utöver de uppgifter som tillhandahålls i standardformuläret för anmälan ska regleringsorganet beakta särskilt följande kriterier:

| a) | Den andel av omsättning och volym som härrör från internationell befordran av passagerare såsom förväntats av den sökande jämfört med inhemska passagerare i den medlemsstat där regleringsorganet är etablerat. |
| --- | --- |

a)

Den andel av omsättning och volym som härrör från internationell befordran av passagerare såsom förväntats av den sökande jämfört med inhemska passagerare i den medlemsstat där regleringsorganet är etablerat.

| b) | Den sträcka som omfattas av den föreslagna nya tjänsten i olika medlemsstater och platsen för stoppen. |
| --- | --- |

b)

Den sträcka som omfattas av den föreslagna nya tjänsten i olika medlemsstater och platsen för stoppen.

| c) | Passagerarnas efterfrågan på den nya tjänsten. |
| --- | --- |

c)

Passagerarnas efterfrågan på den nya tjänsten.

| d) | Den sökandes marknadsföringsstrategi. |
| --- | --- |

d)

Den sökandes marknadsföringsstrategi.

| e) | Typ av rullande materiel som ska användas för den nya tjänsten. |
| --- | --- |

e)

Typ av rullande materiel som ska användas för den nya tjänsten.

3.   Regleringsorganet får fastställa och tillämpa trösklar uttryckta som en andel av omsättningen eller volymen som härrör från transport av internationella passagerare. Dessa trösklar får inte överstiga 50 % av omsättningen eller volymen som härrör från transport av alla passagerare, beräknat för hela den period som omfattas av regleringsorganets beslut, för att förbindelsen ska karaktäriseras som internationell och den får inte tillämpas isolerat.

Artikel 9

Resultatet av bedömningen av det huvudsakliga syftet

1.   Efter bedömningen av den nya föreslagna tjänsten ska regleringsorganet fastställa om det huvudsakliga syftet med den föreslagna nya tjänsten är

| a) | att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater, eller |
| --- | --- |

a)

att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i olika medlemsstater, eller

| b) | att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i den medlemsstat där regleringsorganet är etablerat. |
| --- | --- |

b)

att befordra passagerare mellan stationer som är belägna i den medlemsstat där regleringsorganet är etablerat.

2.   Om regleringsorganet fattar ett beslut som avses i punkt 1.a ska tillträde till järnvägsinfrastrukturen beviljas för den föreslagna nya internationella persontrafiktjänsten.

3.   Om regleringsorganet fattar ett beslut som avses i punkt 1.b ska regleringsorganet omvandla ansökan till en ansökan för nationell persontrafiktjänst och informera den sökande om detta. Den sökande ska då följa de relevanta nationella bestämmelserna för att ansöka om tillträde till järnvägsinfrastrukturen.

4.   Regleringsorganet ska meddela den sökande det beslut som fattats.

5.   Regleringsorganets beslut ska vederbörligen motiveras och snarast offentliggöras på dess webbplats samtidigt som den konfidentiella naturen hos de kommersiellt känsliga uppgifterna respekteras.

Artikel 10

Enheter som har rätt att begära en bedömning om ekonomisk jämvikt

Om en medlemsstat som oroas av den föreslagna nya internationella järnvägstjänsten har beslutat sig för att begränsa rätten till tillträde till järnvägsinfrastruktur för internationell persontrafiktjänst mellan en avgångsort och en destination som omfattas av ett eller flera avtal om allmän trafik kan en bedömning av ekonomisk jämvikt begäras av följande enheter:

| a) | En behörig myndighet eller behöriga myndigheter som har slutit ett avtal om allmän trafik som gäller en avgångsort och en destination för den föreslagna nya trafiktjänsten. |
| --- | --- |

a)

En behörig myndighet eller behöriga myndigheter som har slutit ett avtal om allmän trafik som gäller en avgångsort och en destination för den föreslagna nya trafiktjänsten.

| b) | Varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt artikel 11 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

b)

Varje annan berörd behörig myndighet med rätt att begränsa tillträde enligt artikel 11 i direktiv 2012/34/EU.

| c) | Infrastrukturförvaltaren i det geografiska område som omfattas av den föreslagna nya internationella persontrafiktjänsten. |
| --- | --- |

c)

Infrastrukturförvaltaren i det geografiska område som omfattas av den föreslagna nya internationella persontrafiktjänsten.

| d) | Varje järnvägsföretag som utför det avtal om allmän trafik som tilldelats av den myndighet som avses i punkt a ovan. |
| --- | --- |

d)

Varje järnvägsföretag som utför det avtal om allmän trafik som tilldelats av den myndighet som avses i punkt a ovan.

Artikel 11

Informationskrav för bedömningen om ekonomisk jämvikt

1.   Den begärande enheten ska tillhandahålla följande information:

| a) | Den begärande enhetens namn, adress, juridisk enhet, registreringsnummer (om tillämpligt). |
| --- | --- |

a)

Den begärande enhetens namn, adress, juridisk enhet, registreringsnummer (om tillämpligt).

| b) | Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar. |
| --- | --- |

b)

Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för förfrågningar.

| c) | En förklaring av den begärande enhetens intresse för ett beslut om bedömningen om ekonomisk jämvikt. |
| --- | --- |

c)

En förklaring av den begärande enhetens intresse för ett beslut om bedömningen om ekonomisk jämvikt.

| d) | Bevis på att den ekonomiska jämvikten äventyras av den nya tjänsten. |
| --- | --- |

d)

Bevis på att den ekonomiska jämvikten äventyras av den nya tjänsten.

| e) | Information och dokumentation som stödjer förklaringarna i c och d. |
| --- | --- |

e)

Information och dokumentation som stödjer förklaringarna i c och d.

2.   Regleringsorganet får begära information från de enheter som medverkar i bedömningen, inklusive men inte begränsat till följande:

| a) | Från den behöriga myndigheten:






  i) | Kopia på avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- | --- |

a)

Från den behöriga myndigheten:

i)

Kopia på avtalet om allmän trafik.

| ii) | Nationella bestämmelser för tilldelning och ändring av avtal om allmän trafik. |
| --- | --- |

ii)

Nationella bestämmelser för tilldelning och ändring av avtal om allmän trafik.

| iii) | Relevanta prognoser om resor och intäkter, inklusive prognosmetoder. |
| --- | --- |

iii)

Relevanta prognoser om resor och intäkter, inklusive prognosmetoder.

| b) | Från det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik:






  i) | Kopia på avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- | --- |

b)

Från det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik:

i)

Kopia på avtalet om allmän trafik.

| ii) | Företagets verksamhetsplan. |
| --- | --- |

ii)

Företagets verksamhetsplan.

| iii) | Information om företagets intäkter. |
| --- | --- |

iii)

Information om företagets intäkter.

| iv) | Tidtabellsinformation för tjänsterna, inklusive avgångstider, mellanliggande stopp, ankomsttider och anslutningar. |
| --- | --- |

iv)

Tidtabellsinformation för tjänsterna, inklusive avgångstider, mellanliggande stopp, ankomsttider och anslutningar.

| v) | Tjänsternas uppskattade elasticitet (t.ex. priselasticitet, elasticitet med avseende på deras kvalitet) och planer på konkurrenskraftiga reaktioner på den nya tjänsten, samt eventuella kostnadsbesparingar som den medför. |
| --- | --- |

v)

Tjänsternas uppskattade elasticitet (t.ex. priselasticitet, elasticitet med avseende på deras kvalitet) och planer på konkurrenskraftiga reaktioner på den nya tjänsten, samt eventuella kostnadsbesparingar som den medför.

| c) | Från den sökande:






  i) | Verksamhetsplan. |
| --- | --- | --- |

c)

Från den sökande:

i)

Verksamhetsplan.

| ii) | En prognos över intäkter och resor från inhemska passagerare, inklusive en prognosmetod. |
| --- | --- |

ii)

En prognos över intäkter och resor från inhemska passagerare, inklusive en prognosmetod.

| iii) | Prissättningsstrategier. |
| --- | --- |

iii)

Prissättningsstrategier.

| iv) | Arrangemang för utfärdande av biljetter. |
| --- | --- |

iv)

Arrangemang för utfärdande av biljetter.

| v) | Specifikationer för rullande materiel (t.ex. beläggningsfaktor, antal platser, vagnkonfigurering). |
| --- | --- |

v)

Specifikationer för rullande materiel (t.ex. beläggningsfaktor, antal platser, vagnkonfigurering).

| vi) | Marknadsföringsstrategi. |
| --- | --- |

vi)

Marknadsföringsstrategi.

| vii) | Företagets uppskattade elasticiteter för tjänsten (t.ex. priselasticitet, elasticitet med avseende på tjänstens kvalitet). |
| --- | --- |

vii)

Företagets uppskattade elasticiteter för tjänsten (t.ex. priselasticitet, elasticitet med avseende på tjänstens kvalitet).

| d) | Från infrastrukturförvaltaren:
  Information avseende de relevanta linjerna eller avsnitten, för att garantera att den nya internationella persontrafiken kan bedrivas på denna infrastruktur. Denna skyldighet för infrastrukturförvaltare att lämna information ska inte påverka dennes skyldigheter enligt det tilldelningsförfarande som avses i kapitel IV avsnitt 3 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

d)

Från infrastrukturförvaltaren:

Information avseende de relevanta linjerna eller avsnitten, för att garantera att den nya internationella persontrafiken kan bedrivas på denna infrastruktur. Denna skyldighet för infrastrukturförvaltare att lämna information ska inte påverka dennes skyldigheter enligt det tilldelningsförfarande som avses i kapitel IV avsnitt 3 i direktiv 2012/34/EU.

3.   De enheter som medverkar i bedömningen om ekonomisk jämvikt ska motivera varje föreslagen uteslutning av kommersiellt känslig information. Om regleringsorganet anser att denna motivering är godtagbar, ska dessa uppgifter få vara konfidentiella. Om inte, ska detta meddelas den part som begär att uppgifterna ska vara konfidentiella. Detta förfarande ska inte påverka ett eventuellt överklagande mot detta beslut i den nationella lagstiftningen.

Artikel 12

Förfarande för bedömningen om ekonomisk jämvikt

1.   Regleringsorganet ska behandla den begäran som lämnats in av den begärande enheten.

2.   Om regleringsorganet anser att den begärande enheten inte har lämnat fullständiga uppgifter i begäran, kan det begära in ytterligare uppgifter inom tre veckor från det att ansökan har mottagits. Om den begärande enheten i sitt svar inte ger fullständiga uppgifter, får regleringsorganet göra en andra begäran om uppgifter inom tre veckor från mottagandet av svaret på den första begäran om ytterligare uppgifter. Den begärande enheten ska lämna dessa uppgifter som svar på en begäran om ytterligare uppgifter inom en rimlig tidsperiod, som fastställs av regleringsorganet i enlighet med artikel 56.8 i direktiv 2012/34/EU. Om den begärande enheten inte lämnar dessa uppgifter inom den tidsfrist som regleringsorganet har fastställt, kommer begäran att avslås.

3.   Inom en månad efter det att begäran har mottagits ska regleringsorganet begära de uppgifter som avses i artikel 11 från andra berörda parter, särskilt de järnvägsföretag som söker tillträde till järnvägsinfrastruktur i syfte att bedriva en ny internationell persontrafik. Regleringsorganet kan fastställa ytterligare en tidsfrist för förtydligande om de tillhandahållna uppgifterna inte är tydliga.

4.   Om en begäran inte kan styrkas tillräckligt i enlighet med artikel 11.1 d ska den avslås.

5.   Om de uppgifter som lämnas av den begärande enheten berättigar en begäran om en bedömning av ekonomisk jämvikt, och om de uppgifter som den sökande som begär tillträde tillhandahåller inte är tillräckliga för att ogiltigförklara begäran om bedömning, ska tillträde inte beviljas.

6.   Regleringsorganet ska fastställa en tidsfrist för antagandet av sina beslut som inte ska överstiga sex veckor från mottagandet av all relevant information.

7.   All information ska skickas till regleringsorganet i elektronisk format.

Artikel 13

Innehållet i bedömningen om ekonomisk jämvikt

1.   Den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmän trafik ska anses som äventyrat om den föreslagna nya tjänsten har en avsevärd negativ inverkan på

| i) | lönsamheten av den trafik som bedrivs i enlighet med avtalet om allmän trafik, och/eller |
| --- | --- |

i)

lönsamheten av den trafik som bedrivs i enlighet med avtalet om allmän trafik, och/eller

| ii) | nettokostnaden för den behöriga myndighet som tilldelar avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

ii)

nettokostnaden för den behöriga myndighet som tilldelar avtalet om allmän trafik.

2.   Regleringsorganet ska bedöma om den ekonomiska jämvikten i ett avtal om allmänna tjänster äventyras genom den föreslagna nya tjänsten. Den granskning som genomförts av regleringsorganet ska fokuseras på den ekonomiska inverkan som den föreslagna nya tjänsten har på avtalet om allmän trafik som helhet och inte på enskilda tjänster som bedrivs i enlighet med det, under hela dess giltighetstid. I förväg fastställda trösklar för specifika kriterier får tillämpas, men inte isolerat från andra kriterier.

3.   Regleringsorganet ska också beakta fördelarna för kunderna till följd av den nya förbindelsen på kort och medellång sikt.

Artikel 14

Bedömningskriterier för bedömningen om ekonomisk jämvikt

Under bedömningsförfarandet ska regleringsorganet beakta särskilt följande kriterier:

| a) | Inverkan på den ekonomiska nettoeffekten av tjänster i enlighet med avtalet om allmän trafik som beaktas under detta avtals giltighetstid. |
| --- | --- |

a)

Inverkan på den ekonomiska nettoeffekten av tjänster i enlighet med avtalet om allmän trafik som beaktas under detta avtals giltighetstid.

| b) | Eventuella konkurrensmässiga reaktioner från det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

b)

Eventuella konkurrensmässiga reaktioner från det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik.

| c) | Eventuella kostnadsbesparingar som kan göras av det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik (till exempel när det gäller att rullande materiel som går mot sitt slut eller personal vars avtal löper ut inte ersätts) samt potentiella fördelar för detta järnvägsföretag till följd av den föreslagna nya trafiktjänsten (till exempel att få internationella passagerare som kan vara intresserade av en anslutning med en regional trafiktjänst inom avtalet för allmän trafik). |
| --- | --- |

c)

Eventuella kostnadsbesparingar som kan göras av det järnvägsföretag som utför avtalet om allmän trafik (till exempel när det gäller att rullande materiel som går mot sitt slut eller personal vars avtal löper ut inte ersätts) samt potentiella fördelar för detta järnvägsföretag till följd av den föreslagna nya trafiktjänsten (till exempel att få internationella passagerare som kan vara intresserade av en anslutning med en regional trafiktjänst inom avtalet för allmän trafik).

| d) | Möjligheten att begränsa omfattningen av avtalet om allmän trafik, särskilt när löptiden närmar sig slutet vid tidpunkten för bedömningen. |
| --- | --- |

d)

Möjligheten att begränsa omfattningen av avtalet om allmän trafik, särskilt när löptiden närmar sig slutet vid tidpunkten för bedömningen.

| e) | Inverkan på järnvägstrafikens prestanda och kvalitet. |
| --- | --- |

e)

Inverkan på järnvägstrafikens prestanda och kvalitet.

| f) | Inverkan på järnvägstrafikens tidtabellsplanering. |
| --- | --- |

f)

Inverkan på järnvägstrafikens tidtabellsplanering.

| g) | Inverkan på investeringar i rullande materiel av järnvägsföretag eller behöriga myndigheter, om så är lämpligt. |
| --- | --- |

g)

Inverkan på investeringar i rullande materiel av järnvägsföretag eller behöriga myndigheter, om så är lämpligt.

Artikel 15

Resultat av bedömningen om ekonomisk jämvikt

1.   Till följd av bedömningen om ekonomisk jämvikt ska regleringsorganet fatta ett beslut i enlighet med artikel 11.1 i direktiv 2012/34/EU, på grundval av vilket rätten till tillträde till järnvägsinfrastrukturen ska beviljas, ändras, beviljas endast med villkor eller avslås.

2.   Innan regleringsorganet fattar ett beslut som skulle leda till att den föreslagna nya internationella persontrafikstjänsten vägras tillträde till järnvägsinfrastrukturen ska regleringsorganet ge den sökande möjlighet att justera planen så att den inte äventyrar den ekonomiska jämvikten för avtalet om allmän trafik.

3.   Regleringsorganets beslut ska offentliggöras tillsammans med motiveringen på dess webbplats samtidigt som den konfidentiella naturen hos den kommersiellt känsliga informationen respekteras.

Artikel 16

Omprövning av ett beslut till följd av bedömningen av ekonomisk jämvikt

1.   De enheter som förtecknas i artikel 11.3 i direktiv 2012/34/EU får begära en omprövning av ett beslut till följd av bedömningen av ekonomisk jämvikt i enlighet med de villkor som har fastställts av regleringsorganet. Dessa villkor kan omfatta följande:

| a) | Det blir en avsevärd ändring av den nya internationella persontrafiken jämfört med de uppgifter som regleringsorganet har granskat. |
| --- | --- |

a)

Det blir en avsevärd ändring av den nya internationella persontrafiken jämfört med de uppgifter som regleringsorganet har granskat.

| b) | Det blir en avsevärd skillnad mellan den faktiska och den uppskattade inverkan på tjänsterna enligt avtalet om allmän trafik. |
| --- | --- |

b)

Det blir en avsevärd skillnad mellan den faktiska och den uppskattade inverkan på tjänsterna enligt avtalet om allmän trafik.

| c) | Om avtalet om allmän trafik har löpt ut innan dess ursprungliga löptid. |
| --- | --- |

c)

Om avtalet om allmän trafik har löpt ut innan dess ursprungliga löptid.

2.   Om regleringsorganet inte fastställer annat i sitt beslut, får ingen omprövning av ett beslut begäras inom tre år från offentliggörandet av beslutet, förutom i det fall som beskrivs i punkt 1 a.

Artikel 17

Samarbete mellan regleringsorganet och andra regleringsorgan som är behöriga för den föreslagna nya trafiktjänsten

1.   Vid mottagande av den sökandes anmälan om avsikten att inleda en ny internationell persontrafiktjänst ska regleringsorganet informera andra regleringsorgan som är behöriga för linjen för den föreslagna nya trafiktjänsten. Dessa regleringsorgan ska kontrollera om den information som finns i anmälan som offentliggörs på regleringsorganets webbplats är förenlig med den information som de har fått från den sökande. De ska informera regleringsorganet om eventuella inkonsekvenser.

2.   Vid mottagande av en begäran från enheter som avses i artikel 5 eller 10 om antingen en bedömning av huvudsakligt syfte eller en bedömning av ekonomisk jämvikt, ska regleringsorganet informera andra regleringsorgan som är behöriga för delar av linjen för den föreslagna nya trafiktjänsten.

3.   Regleringsorganen ska meddela resultaten av bedömningarna till andra regleringsorgan som är behöriga för delar av linjen för den föreslagna trafiktjänsten. De ska göra det i så god tid före det slutliga antagandet av deras beslut att andra regleringsorgan får möjlighet att ge kommentarer till resultatet av bedömningarna.

4.   Vid eventuellt informationsutbyte avseende bedömningarna ska regleringsorganen respektera den konfidentiella karaktären hos den kommersiellt känsliga information som erhållits från de parter som medverkar i bedömningarna. De får endast använda informationen för det berörda ärendet.

Artikel 18

Avgifter

Medlemsstaterna, eller om så är lämpligt, regleringsorganen, får begära en avgift för bedömningen om huvudsakligt syfte, bedömningen om ekonomisk jämvikt eller omprövningen av en bedömning om ekonomisk jämvikt från den enhet som begär bedömningen eller omprövningen. I sådana fall ska avgiften vara icke-diskriminerande, rimlig och tas ut av de begärande enheterna på ett öppet sätt, samt ska inte överstiga kostnaden för det arbete som personalen gör och de kostnader som är förknippade med tillämpningen.

Artikel 19

Metoder

1.   Regleringsorganen ska utveckla en metod för bedömningarna om huvudsakligt syfte och, om så är lämpligt, för bedömningarna om ekonomisk jämvikt, i linje med bestämmelserna i denna förordning. Denna metod ska vara tydlig, öppen och icke-diskriminerande och ska offentliggöras på regleringsorganets webbplats.

2.   Metoden ska fastställas på ett sådant sätt som är förenligt med marknadsutvecklingen och som gör det möjligt för metoden att utvecklas över tiden och särskilt mot bakgrund av regleringsorganens erfarenhet.

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från den 16 juni 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

2

---

| 12.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 239/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 239/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 870/2014

av den 11 augusti 2014

om kriterier för sökande för järnvägsinfrastrukturens kapacitet

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europarlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (1), särskilt artikel 41.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 41.2 i direktiv 2012/34/EU föreskrivs möjligheten för infrastrukturförvaltare att ställa krav på sökande för att se till att berättigade förväntningar om framtida intäkter och utnyttjande av infrastrukturen säkerställs. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 41.2 i direktiv 2012/34/EU föreskrivs möjligheten för infrastrukturförvaltare att ställa krav på sökande för att se till att berättigade förväntningar om framtida intäkter och utnyttjande av infrastrukturen säkerställs.

| (2) | Kraven bör vara lämpliga, tydliga och icke-diskriminerande. De får endast innefatta bestämmelser om en ekonomisk garanti som inte bör överstiga en lämplig nivå, som ska stå i proportion till sökandens planerade verksamhetsnivå, och en garanti avseende den sökandes förmåga att ansöka om infrastrukturkapacitet i överensstämmelse därmed. |
| --- | --- |

(2)

Kraven bör vara lämpliga, tydliga och icke-diskriminerande. De får endast innefatta bestämmelser om en ekonomisk garanti som inte bör överstiga en lämplig nivå, som ska stå i proportion till sökandens planerade verksamhetsnivå, och en garanti avseende den sökandes förmåga att ansöka om infrastrukturkapacitet i överensstämmelse därmed.

| (3) | Ekonomiska garantier kan ta formen av förskottsbetalningar eller garantier som tillhandahålls av finansinstitut. |
| --- | --- |

(3)

Ekonomiska garantier kan ta formen av förskottsbetalningar eller garantier som tillhandahålls av finansinstitut.

| (4) | Vid bedömningen av lämpligheten hos de krav som avses i skäl 2, bör man ta hänsyn till det faktum att infrastrukturen i konkurrerande transportslag, såsom väg- och lufttransporter, fartyg och inre vattenvägar, ofta inte är avgiftsbelagda för användare och följaktligen inte berörs av ekonomiska garantier. För att säkerställa rättvis konkurrens mellan olika transportslag, bör ekonomiska garantier begränsas till vad som är absolut nödvändigt i fråga om nivå och varaktighet. |
| --- | --- |

(4)

Vid bedömningen av lämpligheten hos de krav som avses i skäl 2, bör man ta hänsyn till det faktum att infrastrukturen i konkurrerande transportslag, såsom väg- och lufttransporter, fartyg och inre vattenvägar, ofta inte är avgiftsbelagda för användare och följaktligen inte berörs av ekonomiska garantier. För att säkerställa rättvis konkurrens mellan olika transportslag, bör ekonomiska garantier begränsas till vad som är absolut nödvändigt i fråga om nivå och varaktighet.

| (5) | Dessa ekonomiska garantier är lämpliga endast om de är nödvändiga för att försäkra infrastrukturförvaltare om framtida intäkter och utnyttjande av infrastrukturen. Med tanke på att infrastrukturförvaltare kan förlita sig på den kontroll och övervakning av den ekonomiska förmågan hos järnvägsföretag inom ramen för tillståndsförfarandet i enlighet med kapitel III i direktiv 2012/34/EU, särskilt artikel 20 i det direktivet, minskas behovet av ekonomiska garantier ännu mer. |
| --- | --- |

(5)

Dessa ekonomiska garantier är lämpliga endast om de är nödvändiga för att försäkra infrastrukturförvaltare om framtida intäkter och utnyttjande av infrastrukturen. Med tanke på att infrastrukturförvaltare kan förlita sig på den kontroll och övervakning av den ekonomiska förmågan hos järnvägsföretag inom ramen för tillståndsförfarandet i enlighet med kapitel III i direktiv 2012/34/EU, särskilt artikel 20 i det direktivet, minskas behovet av ekonomiska garantier ännu mer.

| (6) | Principen om icke-diskriminering ska tillämpas på de garantierna, och därför bör det inte göras någon åtskillnad mellan garantikraven för privatägda och offentligt ägda sökande. |
| --- | --- |

(6)

Principen om icke-diskriminering ska tillämpas på de garantierna, och därför bör det inte göras någon åtskillnad mellan garantikraven för privatägda och offentligt ägda sökande.

| (7) | Garantier bör stå i proportion till risknivån som den sökande utsätter infrastrukturförvaltaren för i olika skeden av kapacitetstilldelningen. Risken betraktas generellt sett som låg så länge som kapacitetsutnyttjandet kan omfördelas till andra järnvägsföretag. |
| --- | --- |

(7)

Garantier bör stå i proportion till risknivån som den sökande utsätter infrastrukturförvaltaren för i olika skeden av kapacitetstilldelningen. Risken betraktas generellt sett som låg så länge som kapacitetsutnyttjandet kan omfördelas till andra järnvägsföretag.

| (8) | En garanti som begärs när det gäller utarbetande av överensstämmande anbud kan endast anses vara lämplig, tydlig och icke-diskriminerande om infrastrukturförvaltaren fastställer tydliga och transparenta regler för utarbetandet av kapacitetsansökningar i beskrivningen av järnvägsnätet, och ger de sökande nödvändiga hjälpmedel. Eftersom det inte är möjligt att objektivt fastställa förmågan att utarbeta överensstämmande anbud före ansökningsförfarandet, kan bristfällig förmåga fastställas först efter detta förfarande på grundval av upprepad underlåtenhet att lämna sådana anbud eller att lämna nödvändiga uppgifter till infrastrukturförvaltaren. Den sökande är ansvarig för denna underlåtenhet som medför en påföljd som innebär att den sökande utesluts från ansökan för ett specifikt tågläge. |
| --- | --- |

(8)

En garanti som begärs när det gäller utarbetande av överensstämmande anbud kan endast anses vara lämplig, tydlig och icke-diskriminerande om infrastrukturförvaltaren fastställer tydliga och transparenta regler för utarbetandet av kapacitetsansökningar i beskrivningen av järnvägsnätet, och ger de sökande nödvändiga hjälpmedel. Eftersom det inte är möjligt att objektivt fastställa förmågan att utarbeta överensstämmande anbud före ansökningsförfarandet, kan bristfällig förmåga fastställas först efter detta förfarande på grundval av upprepad underlåtenhet att lämna sådana anbud eller att lämna nödvändiga uppgifter till infrastrukturförvaltaren. Den sökande är ansvarig för denna underlåtenhet som medför en påföljd som innebär att den sökande utesluts från ansökan för ett specifikt tågläge.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 62.1 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 62.1 i direktiv 2012/34/EU.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs kraven för ekonomiska garantier som en infrastrukturförvaltare kan ställa för att se till att berättigade förväntningar om framtida intäkter uppfylls utan att man överstiger en lämplig nivå, som ska stå i proportion till sökandens planerade verksamhetsnivå. Kraven innefattar framför allt villkoren för när en garanti eller en förskottsbetalning kan begäras samt den ekonomiska garantins nivå och varaktighet. I denna förordning specificeras dessutom närmare de kriterier som ska användas för att bedöma förmågan hos en sökande att utarbeta överensstämmande anbud för infrastrukturkapacitet.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| | ekonomisk garanti: a) en förskottsbetalning för att minska och föregripa kommande åtaganden att betala infrastrukturavgifter eller b) kontraktsarrangemang som innebär att ett finansinstitut, exempelvis en bank, åtar sig att säkerställa att sådana betalningar betalas när de förfaller. |
| --- | --- |

ekonomisk garanti: a) en förskottsbetalning för att minska och föregripa kommande åtaganden att betala infrastrukturavgifter eller b) kontraktsarrangemang som innebär att ett finansinstitut, exempelvis en bank, åtar sig att säkerställa att sådana betalningar betalas när de förfaller.

Artikel 3

Villkor för ekonomiska garantier

1.   Den sökande kan välja att uppfylla en begäran om ekonomisk garanti genom antingen förskottsbetalning eller kontraktsarrangemang i den mening som avses i artikel 2. Om en infrastrukturförvaltare kräver att en sökande ska göra en förskottsbetalning för infrastrukturavgifter kan förvaltaren inte samtidigt begära andra ekonomiska garantier för samma planerade verksamhet.

2.   En infrastrukturförvaltare får inte begära att sökande ska lämna ekonomiska garantier, om inte en kreditvärdering av den sökande visar att denne kan ha svårt att klara av regelbundna betalningar av infrastrukturavgifter. Infrastrukturförvaltaren ska i tillämpliga fall nämna sådana kreditvärderingar i avsnittet om avgiftsprinciper i sin beskrivning av järnvägsnätet. Infrastrukturförvaltaren ska grunda sin begäran om en ekonomisk garanti på högst två år gamla kreditvärderingar från ett kreditvärderingsinstitut.

3.   Infrastrukturförvaltaren ska inte begära en ekonomisk garanti

| a) | från det utsedda järnvägsföretaget om en ekonomisk garanti redan har beviljats eller betalats av den sökande, som inte är ett järnvägsföretag, för att täcka framtida betalningar för samma planerade verksamhet, |
| --- | --- |

a)

från det utsedda järnvägsföretaget om en ekonomisk garanti redan har beviljats eller betalats av den sökande, som inte är ett järnvägsföretag, för att täcka framtida betalningar för samma planerade verksamhet,

| b) | om infrastrukturavgiften ska betalas direkt till infrastrukturförvaltaren av behörig myndighet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (2). |
| --- | --- |

b)

om infrastrukturavgiften ska betalas direkt till infrastrukturförvaltaren av behörig myndighet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 (2).

Artikel 4

De ekonomiska garantiernas nivå och varaktighet

1.   Nivån på de ekonomiska garantierna för en sökande ska inte överstiga det beräknade avgiftsbeloppet under de första två månadernas tågdrift efter begäran.

2.   Bokningsavgifter som betalats i enlighet med artikel 36 direktiv 2012/34/EU ska dras av från det högsta beräknade avgiftsbelopp som avses i punkt 1.

3.   En infrastrukturförvaltare får inte kräva att en ekonomisk garanti träder i kraft mer än tio dagar före den månad då järnvägsföretaget inleder den tågdrift vars infrastrukturavgifter den ekonomiska garantin ska täcka. Om kapaciteten tilldelas efter den tidpunkten, kan infrastrukturförvaltaren kräva att det ställs en ekonomisk garanti med kort varsel.

Artikel 5

Förmåga att utarbeta överensstämmande anbud för infrastrukturkapacitet

Infrastrukturförvaltaren ska inte avslå en ansökan för ett specifikt tågläge på grund av underlåtenhet att tillhandahålla en garanti avseende förmågan att utarbeta ett överensstämmande anbud för infrastrukturkapacitet, i den mening som avses i artikel 41.2 i direktiv 2012/34/EU, såvida inte

| a) | sökanden inte har svarat på två uppmaningar att inkomma med information som saknas eller vid upprepade tillfällen har agerat på ett sätt som inte uppfyller villkoren i den beskrivning av järnvägsnätet som avses i artikel 27 i direktiv 2012/34/EU och i bilaga IV till direktivet i fråga om ansökningsförfarandet för tåglägen, och |
| --- | --- |

a)

sökanden inte har svarat på två uppmaningar att inkomma med information som saknas eller vid upprepade tillfällen har agerat på ett sätt som inte uppfyller villkoren i den beskrivning av järnvägsnätet som avses i artikel 27 i direktiv 2012/34/EU och i bilaga IV till direktivet i fråga om ansökningsförfarandet för tåglägen, och

| b) | infrastrukturförvaltaren på regleringsorganets begäran och på ett för regleringsorganet tillfredsställande sätt kan visa att den har tagit alla rimliga steg för att stödja en korrekt och punktlig inlämning av ansökningar. |
| --- | --- |

b)

infrastrukturförvaltaren på regleringsorganets begäran och på ett för regleringsorganet tillfredsställande sätt kan visa att den har tagit alla rimliga steg för att stödja en korrekt och punktlig inlämning av ansökningar.

Artikel 6

Övergångsbestämmelse

Om så är nödvändigt ska infrastrukturförvaltaren i fråga om den första tidtabellsperioden efter ikraftträdandet av denna förordning anpassa sina beskrivningar av järnvägsnätet till bestämmelserna i denna förordning.

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas från och med den 16 juni 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 32.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

2

---

| 12.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 239/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 871/2014

av den 11 augusti 2014

om avdrag från fångstkvoterna för 2014 för vissa bestånd på grund av överfiske under tidigare år

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 105,1, 105,2 och 105,3, och

av följande skäl:

| (1) | Fångstkvoterna för 2013 fastställdes i följande förordningar:






  — | Rådets förordning (EU) nr 1262/2012 (2). |
| --- | --- | --- |

(1)

Fångstkvoterna för 2013 fastställdes i följande förordningar:

—

Rådets förordning (EU) nr 1262/2012 (2).

| — | Rådets förordning (EU) nr 1088/2012 (3). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1088/2012 (3).

| — | Rådets förordning (EU) nr 1261/2012 (4). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1261/2012 (4).

| — | Rådets förordning (EU) nr 39/2013 (5). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 39/2013 (5).

| — | Rådets förordning (EU) nr 40/2013 (6). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 40/2013 (6).

| (2) | Fångstkvoterna för 2014 fastställdes i följande förordningar:






  — | Förordning (EU) nr 1262/2012. |
| --- | --- | --- |

(2)

Fångstkvoterna för 2014 fastställdes i följande förordningar:

—

Förordning (EU) nr 1262/2012.

| — | Rådets förordning (EU) nr 1180/2013 (7). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1180/2013 (7).

| — | Rådets förordning (EU) nr 24/2014 (8). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 24/2014 (8).

| — | Rådets förordning (EU) nr 43/2014 (9). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 43/2014 (9).

| (3) | När kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som medlemsstaten har tilldelats ska kommissionen i enlighet med artikel 105,1 i förordning (EG) nr 1224/2009 göra avdrag från medlemsstatens framtida fångstkvoter. |
| --- | --- |

(3)

När kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som medlemsstaten har tilldelats ska kommissionen i enlighet med artikel 105,1 i förordning (EG) nr 1224/2009 göra avdrag från medlemsstatens framtida fångstkvoter.

| (4) | I artikel 105,2 och 105,3 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs att sådana avdrag ska göras under det eller de följande åren med hjälp av de respektive multiplikationsfaktorer som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 105,2 och 105,3 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs att sådana avdrag ska göras under det eller de följande åren med hjälp av de respektive multiplikationsfaktorer som anges i den artikeln.

| (5) | Vissa medlemsstater har överskridit sina fångstkvoter för 2013. Det bör därför göras avdrag från de kvoter som tilldelats dem för 2014 för de överfiskade bestånden, och i tillämpliga fall även under efterföljande år. |
| --- | --- |

(5)

Vissa medlemsstater har överskridit sina fångstkvoter för 2013. Det bör därför göras avdrag från de kvoter som tilldelats dem för 2014 för de överfiskade bestånden, och i tillämpliga fall även under efterföljande år.

| (6) | Eftersom Danmark har överskridit sin totala tillåtna fångstmängd för tobisfiskar i unionens vatten i förvaltningsområdena 2 och 4 under 2013 måste avdrag göras. Under 2014 har minimala fångster medgivits för tobisfiskar i dessa vatten i syfte att övervaka utvecklingen av bestånden och återhämtningen för de lokala populationerna. Med dessa avdrag är det dock omöjligt att upprätthålla de övervakningssystem som Internationella havsforskningsrådet (Ices) rekommenderar för förvaltningen av tobisfiskar. Avdrag för de kvoter som Danmark överfiskat under 2013 i dessa områden bör därför göras för förvaltningsområde 3 för tobisfiskar. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom Danmark har överskridit sin totala tillåtna fångstmängd för tobisfiskar i unionens vatten i förvaltningsområdena 2 och 4 under 2013 måste avdrag göras. Under 2014 har minimala fångster medgivits för tobisfiskar i dessa vatten i syfte att övervaka utvecklingen av bestånden och återhämtningen för de lokala populationerna. Med dessa avdrag är det dock omöjligt att upprätthålla de övervakningssystem som Internationella havsforskningsrådet (Ices) rekommenderar för förvaltningen av tobisfiskar. Avdrag för de kvoter som Danmark överfiskat under 2013 i dessa områden bör därför göras för förvaltningsområde 3 för tobisfiskar.

| (7) | Under 2012 överfiskade Spanien sin kvot för beståndet av havskräfta i område IX och X i EU-vatten i Cecaf 34,1,1 (NEP/93411) Det därav följande avdraget på 75,45 ton tillämpades 2013 och fördelades på Spaniens begäran på tre år med början 2013. Det återstående årliga avdraget från Spaniens kvot för beståndet NEP/93411 ska vara 25 ton under 2014 och 19 ton under 2015, utan att detta påverkar eventuella framtida anpassningar av kvoterna. |
| --- | --- |

(7)

Under 2012 överfiskade Spanien sin kvot för beståndet av havskräfta i område IX och X i EU-vatten i Cecaf 34,1,1 (NEP/93411) Det därav följande avdraget på 75,45 ton tillämpades 2013 och fördelades på Spaniens begäran på tre år med början 2013. Det återstående årliga avdraget från Spaniens kvot för beståndet NEP/93411 ska vara 25 ton under 2014 och 19 ton under 2015, utan att detta påverkar eventuella framtida anpassningar av kvoterna.

| (8) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 770/2013 (10) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1402/2013 (11) gjordes avdrag från fångstkvoterna för vissa länder och arter för 2013. För vissa medlemsstater var dock avdragen större för vissa arter än deras respektive kvoter för 2013 och avdragen kunde därför inte göras i sin helhet under det aktuella året. För att se till att avdragen för respektive bestånd görs i sin helhet i dessa fall bör de återstående kvantiteterna medräknas vid fastställandet av avdragen för 2014 och, i tillämpliga fall, från efterföljande kvoter. |
| --- | --- |

(8)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 770/2013 (10) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1402/2013 (11) gjordes avdrag från fångstkvoterna för vissa länder och arter för 2013. För vissa medlemsstater var dock avdragen större för vissa arter än deras respektive kvoter för 2013 och avdragen kunde därför inte göras i sin helhet under det aktuella året. För att se till att avdragen för respektive bestånd görs i sin helhet i dessa fall bör de återstående kvantiteterna medräknas vid fastställandet av avdragen för 2014 och, i tillämpliga fall, från efterföljande kvoter.

| (9) | Avdragen från fångstkvoter enligt denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar de avdrag från 2014 års kvoter som gäller enligt kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 (12) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 (13). |
| --- | --- |

(9)

Avdragen från fångstkvoter enligt denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar de avdrag från 2014 års kvoter som gäller enligt kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 (12) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 (13).

| (10) | Eftersom kvoterna uttrycks i ton eller antal exemplar har avdragen avrundats nedåt till nästa ton eller exemplar, och kvantiteter under ett ton eller ett exemplar har inte beaktats. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom kvoterna uttrycks i ton eller antal exemplar har avdragen avrundats nedåt till nästa ton eller exemplar, och kvantiteter under ett ton eller ett exemplar har inte beaktats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De fiskekvoter som fastställs i förordningarna (EU) nr 1262/2012, (EU) nr 1180/2013, (EU) nr 24/2014 och (EU) nr 43/2014 för år 2014 ska minskas i enlighet med bilagan till den här förordningen.

2.   Punkt 1 ska gälla utan att det påverkar de avdrag som fastställs i förordning (EU) nr 165/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 185/2013.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 22,12,2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 1262/2012 av den 20 december 2012 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2013 och 2014 (EUT L 356, 22.12.2012, s. 22)

2

(3)  Rådets förordning (EU) nr 1088/2012 av den 20 november 2012 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön (EUT L 323, 22.11.2012, s. 2).

3

(4)  Rådets förordning (EU) nr 1261/2012 av den 20 december 2012 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (EUT L 356, 22.12.2012, s. 19).

4

(5)  Rådets förordning (EU) nr 39/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för år 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (EUT L 23, 25.1.2013, s. 1).

5

(6)  Rådets förordning (EU) nr 40/2013 av den 21 januari 2013 om fastställande för 2013 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd som omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (EUT L 23, 25.1.2013, s. 54).

6

(7)  Rådets förordning (EU) nr 1180/2013 av den 19 november 2013 om fastställande för 2014 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön (EUT L 313, 22.11.2013, s. 4).

7

(8)  Rådets förordning (EU) nr 24/2014 av den 10 januari 2014 om fastställande för 2014 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (EUT L 9, 14.1.2014, s. 4).

8

(9)  Rådets förordning (EU) nr 43/2014 av 20 januari 2014 om fastställande för år 2014 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionens fartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2014, s. 1).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 770/2013 av den 8 augusti 2013 om avdrag från fångstkvoterna för 2013 för vissa bestånd på grund av överfiske under tidigare år (EUT L 215, 10.8.2013, s. 1).

10

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1402/2013 av den 19 december 2013 om avdrag från fångstkvoterna för vissa bestånd för 2013 till följd av överfiske under föregående år och om ändring av förordning (EU) nr 770/2013 vad gäller avdrag som ska göras under efterföljande år (EUT L 349, 21.12.2013, s. 61)

11

(12)  Kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 av den 22 februari 2011 om avdrag från vissa makrillkvoter som tilldelats Spanien för 2011 och efterföljande år till följd av överfiske under 2010 (EUT L 48, 23.2.2011, s. 11).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 185/2013 av den 5 mars 2013 om avdrag från vissa fiskekvoter som tilldelats Spanien för 2013 och efterföljande år till följd av överfiske av en viss makrillkvot under 2009 (EUT L 62, 6.3.2013, s. 62).

13

---

BILAGA

AVDRAG FRÅN FÅNGSTKVOTERNA FÖR BESTÅND SOM ÖVERFISKATS

| Medlemsstat | Artkod | Områdeskod | Artnamn | Områdesnamn | Ursprunglig kvot 2013 | Tillåtna landningar 2013 (total anpassad kvantitet i ton) (1) | Totala fångster 2013 (kvantitet i ton) | Kvotutnyttjande för tillåtna landningar (%) | Överfiske knutet till tillåten landning (kvantitet i ton) | Multiplikationsfaktor (2) | Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4) | Återstående avdrag från 2013 | Utestående balans (5) | Avdrag som ska göras 2015 och efterföljande år (kvantitet i ton) | Avdrag 2014
  (kvantitet i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | HAD | 7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | 157,000 | 167,600 | 174,700 | 104,24 | 7,100 | / | / | / | / | | 7 |
| BE | HER | 4CXB7D | Sill | IVc, VIId med undantag för Blackwater-beståndet | 9 285,000 | 14,000 | 22,200 | 158,57 | 8,200 | / | / | / | / | | 8 |
| BE | PLE | 7FG. | Rödspätta | VIIf och VIIg | 46,000 | 160,000 | 185,700 | 116,06 | 25,700 | / | / | / | / | | 25 |
| BE | SRX | 07D. | Rockor | EU-vatten i VIId | 72,000 | 75,300 | 87,700 | 116,47 | 12,400 | / | / | / | / | | 12 |
| BE | SRX | 2AC4-C | Rockor | EU-vatten i IIa och IV | 211,000 | 218,800 | 229,800 | 105,03 | 11,000 | / | / | / | / | | 11 |
| DK | HER | *3BCDC | Sill | EU-vatten i delområdena 22–32 | 1 972,720 | 1 972,720 | 2 039,210 | 103,37 | 66,490 | / | / | / | / | | 66 |
| DK | MAC | 2A34. | Makrill | IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32 | 15 072,000 | 16 780,390 | 17 043,000 | 101,56 | 262,610 | / | / | / | / | | 262 |
| DK | NOP | 04-N | Vitlinglyra och därtill hörande bifångster | Norska vatten i IV | 0 | 0 | 4,980 | N/A | 4,980 | / | / | / | / | | 4 |
| DK | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i I och II | / | 20,000 | 21,680 | 108,40 | 1,680 | / | / | / | / | | 1 |
| DK | SAN | 234_2 | Tobisfiskar | EU-vatten i förvaltningsområde 2 för tobisfiskar | 16 549,000 | 16 837,980 | 21 144,000 | 125,57 | 4 306,020 | 1,4 | / | / | / | | 6 028 (6) |
| DK | SAN | 234_4 | Tobisfiskar | EU-vatten i förvaltningsområde 4 för tobisfiskar | 3 773,000 | 3 999,300 | 5 064,000 | 126,62 | 1 064,700 | 1,4 | / | / | / | | 1 490 (6) |
| EL | BFT | AE45WM | Blåfenad tonfisk | Atlanten öster om 45° W, och Medelhavet | 129,07 | 177,520 | 177,557 | 100,02 | 0,037 | / | C | 1,435 | / | | 1,49 |
| ES | ALF | 3X14- | Beryxar | EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 70,000 | 59,470 | 61,770 | 103,87 | 2,300 | / | A | / | / | | 3 |
| ES | BLI | 5B67- | Birkelånga | EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 79,000 | 79,000 | 138,649 | 175,49 | 59,640 | / | / | 4,22 | 0,07 | | 63 |
| ES | BSF | 56712- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 174,000 | 102,030 | 109,190 | 107,02 | 7,16 | / | A | / | / | | 10 |
| ES | BSF | 8910- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X | 12,000 | 2,770 | 3,340 | 120,58 | 0,570 | / | A | 32,85 | / | | 33 |
| ES | BUM | ATLANT | Blå marlin | Atlanten | 27,20 | 16,920 | 44,040 | 260,28 | 27,120 | / | / | / | / | | 27 |
| ES | COD | N3M. | Torsk | Nafo 3M | 2 019,000 | 2 318,240 | 2 360,100 | 101,81 | 41,86 | / | / | / | / | | 41 |
| ES | DGS | 15X14 | Pigghaj | EU-vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV | 0 | 0 | 1,670 | N/A | 1,670 | / | A | / | / | | 2 |
| ES | DWS | 56789- | Djuphavshajar | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX | 0 | 0 | 5,330 | N/A | 5,330 | / | A | / | / | | 8 |
| ES | GFB | 89- | Fjällbrosme | EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX | 242,000 | 185,560 | 214,640 | 115,67 | 29,080 | / | A | / | / | | 43 |
| ES | GHL | 1/2INT | Liten hälleflundra | Internationella vatten i I och II | / | 0 | 4,700 | N/A | 4,700 | / | / | / | / | | 4 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Liten hälleflundra | Norska vatten i I och II | / | 0 | 12,370 | N/A | 12,370 | / | / | / | / | | 12 |
| ES | GHL | N3LMNO | Liten hälleflundra | Nafo 3 LMNO | 4 262,000 | 4 228,560 | 4 287,200 | 101,39 | 58,640 | / | C | / | / | | 87 |
| ES | HAD | 5BC6A. | Kolja | EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa | / | 5,850 | 13,550 | 231,62 | 7,700 | / | A | 10,72 | / | | 22 |
| ES | HAD | 7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | / | 0 | 8,540 | N/A | 8,540 | / | / | / | / | | 8 |
| ES | NEP | 9/3411 | Havskräfta | IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | 62,00 | 36,850 | 31,340 | 85,05 | – 5,51 | / | Ej tillämpligt | 44,79
   (7) | | 19 | 25 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Övriga arter | Norska vatten i I och II | / | 0 | 15,530 | Ej tillämpligt | 15,530 | / | / | / | / | | 15 |
| ES | POL | 08C. | Bleka | VIII c | 208,000 | 208,000 | 239,310 | 115,05 | 31,310 | / | / | / | / | | 31 |
| ES | POR | 3–1234 | Håbrand | Franska Guyanas vatten, Kattegatt: EU-vatten i Skagerrak, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV; EU-vatten i Cecaf 34,1,1, 34,1,2 och 34,2 | 0 | 0 | 3,160 | Ej tillämpligt | 3,160 | / | / | / | / | | 3 |
| ES | RED | 51214D | Kungsfiskar | EU-vatten och internationella vatten i V; internationella vatten i XII och XIV | 433,000 | 2 209,000 | 2 230,300 | 100,96 | 21,300 | / | / | / | / | | 21 |
| ES | SOL | 8AB. | Tunga | VIIIa och VIIIb | 9,000 | 8,720 | 8,810 | 101,03 | 0,090 | / | A + C | 3 | / | | 3 |
| ES | USK | 567EI. | Lubb | EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 46,00 | 40,320 | 85,000 | 210,81 | 44,680 | / | A | 22,87 | / | | 89 |
| ES | WHM | ATLANT | Vit marlin | Atlanten | 30,500 | 30,500 | 36,330 | 119,11 | 5,830 | / | / | / | / | | 5 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Liten hälleflundra | Norska vatten i I och II | / | 0 | 17,500 | N/A | 17,500 | / | / | / | / | / | 17 |
| FR | PLE | 7FG. | Rödspätta | VIIf och VIIg | 83,000 | 92,250 | 94,300 | 102,22 | 2,050 | / | / | / | / | | 2 |
| FR | RED | 51214D | Kungsfiskar | EU-vatten och internationella vatten i V; internationella vatten i XII och XIV | 230,000 | 23,000 | 41,500 | 180,43 | 18,500 | / | / | / | / | | 18 |
| IE | HAD | 1N2AB. | Kolja | Norska vatten i I och II | / | 20,500 | 25,630 | 125,02 | 5,130 | / | / | / | / | | 5 |
| IE | HAD | 7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | 3 144,000 | 2 696,760 | 2 698,749 | 100,07 | 1,989 | / | / | / | / | | 1 |
| IE | PLE | 7FG. | Rödspätta | VIIf och VIIg | 197,000 | 66,790 | 79,817 | 119,60 | 13,027 | / | / | / | / | | 13 |
| IE | PLE | 7HJK. | Rödspätta | VIIh, VIIj och VIIk | 61,000 | 49,700 | 51,823 | 104,27 | 2,123 | / | / | / | / | | 2 |
| LT | GHL | N3LMNO | Liten hälleflundra | Nafo 3 LMNO | 22,000 | 15,700 | 0 | N/A | – 15,700 | / | N/A | 120,279 | / | | 104 |
| NL | HKE | 3A/BCD | Kummel | IIIa; EU-vatten i delområdena 22–32 | / | 0 | 0,671 | N/A | 0,671 | / | C | / | / | | 1 |
| NL | SRX | 07D. | Rockor | EU-vatten i VIId | 4,000 | 3,000 | 1,932 | 64,40 | – 1,068 | / | / | 0,015 | / | | 0 |
| NL | SRX | 2AC4-C | Rockor | EU-vatten i IIa och IV | 180,000 | 275,430 | 357,115 | 129,66 | 81,685 | / | / | / | / | | 81 |
| PL | SAL | 3BCD-F | Lax | EU-vatten i delområdena 22–31 | 6 837,000 | 5 061,000 | 5 277,000 | 104,27 | 216,000 | / | / | / | / | | 216 (i stycken) |
| PL | SPR | 3BCD-C | Skarpsill och därtill hörande bifångster | EU-vatten i delområdena 22–32 | 73 392,000 | 76 680,000 | 80 987,740 | 105,62 | 4 307,740 | 1,1 | / | 477,314 | / | | 5 215 |
| PT | ALF | 3X14- | Beryxar | EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 203,000 | 153,810 | 160,350 | 104,25 | 6,540 | / | A | / | / | | 9 |
| PT | ANF | 8C3411 | Marulkfiskar | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | 410,000 | 603,440 | 625,929 | 103,73 | 22,489 | / | / | / | / | | 22 |
| PT | GHL | N3LMNO | Liten hälleflundra | Nafo 3 LMNO | 1 782,000 | 2 119,790 | 2 120,980 | 100,06 | 1,190 | / | C | / | / | | 1 |
| PT | GHL | 1N2AB | Liten hälleflundra | Norska vatten i I och II | / | 0 | 2,000 | N/A | 2,000 | / | / | / | / | / | 2 |
| PT | HAD | 1N2AB | Kolja | Norska vatten i I och II | / | 34,400 | 34,000 | 98,84 | - 0,400 | / | / | / | 376,126 | | 375 |
| PT | MAC | 8C3411 | Makrill | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | 5 308,000 | 4 134,300 | 4 170,525 | 100,88 | 36,225 | / | / | 1,07 | / | | 37 |
| PT | PLE | 8/3411 | Rödspätta | VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | 66,000 | 61,200 | 44,601 | 72,88 | - 16,599 | / | / | 1,906 | / | | 0 |
| PT | POK | 1N2AB. | Gråsej | Norska vatten i I och II | / | 16,700 | 17,000 | 101,80 | 0,300 | / | / | / | 209,76 | | 210 |
| PT | RED | N3LN | Kungsfiskar | Nafo 3LN | / | 1 070,980 | 1 101,260 | 102,83 | 30,280 | / | / | / | / | | 30 |
| PT | WHM | ATLANT | Vit marlin | Atlanten | 19,500 | 18,300 | 12,212 | 66,73 | - 6,088 | / | / | 3,021 | / | | 0 |
| UK | COD | N1GL14 | Torsk | Grönländska vatten i Nafo 1 och grönländska vatten i XIV | 309,000 | 876,300 | 920,000 | 104,99 | 43,700 | / | A | / | / | | 65 |
| UK | DGS | 15X14 | Pigghaj | EU-vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV | 0 | 0 | 5,800 | N/A | 5,800 | / | / | / | / | | 5 |
| UK | GHL | 514GRN | Liten hälleflundra | Grönländska vatten i V och XIV | 195,000 | 0 | 0,800 | N/A | 0,800 | / | / | 1 | / | | 1 |
| UK | HAD | 7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1 | 1 415,000 | 1 389,200 | 1 457,800 | 104,94 | 68,600 | / | / | / | / | | 68 |
| UK | HER | 1/2- | Sill | EU-vatten, norska vatten och internationella vatten i I och II (HER/1/2-) | 8 827,000 | 8 208,600 | 8 342,100 | 101,63 | 133,500 | / | / | / | / | | 133 |
| UK | HER | 4AB. | Sill | EU-vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N | 65 901,000 | 58 841,000 | 58 951,300 | 100,19 | 110,300 | / | / | / | / | | 110 |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 158 825,000 | 156 199,200 | 162 468,500 | 104,10 | 6 269,300 | / | / | / | / | | 6 269 |
| UK | PLE | 7FG. | Rödspätta | VIIf och VIIg | 43,000 | 35,900 | 40,200 | 111,98 | 4,300 | / | / | / | / | | 4 |
| UK | PLE | 7HJK. | Rödspätta | VIIh, VIIj och VIIk | 18,000 | 33,700 | 39,900 | 118,40 | 6,200 | / | / | / | / | | 6 |
| UK | SOL | 7FG. | Tunga | VIIf och VIIg | 309,000 | 195,410 | 205,400 | 105,11 | 9,990 | / | / | / | / | | 9 |

Medlemsstat

Artkod

Områdeskod

Artnamn

Områdesnamn

Ursprunglig kvot 2013

Tillåtna landningar 2013 (total anpassad kvantitet i ton) (1)

Totala fångster 2013 (kvantitet i ton)

Kvotutnyttjande för tillåtna landningar (%)

Överfiske knutet till tillåten landning (kvantitet i ton)

Multiplikationsfaktor (2)

Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4)

Återstående avdrag från 2013

Utestående balans (5)

Avdrag som ska göras 2015 och efterföljande år (kvantitet i ton)

Avdrag 2014

(kvantitet i ton)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

HAD

7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

157,000

167,600

174,700

104,24

7,100

/

/

/

/

7

BE

HER

4CXB7D

Sill

IVc, VIId med undantag för Blackwater-beståndet

9 285,000

14,000

22,200

158,57

8,200

/

/

/

/

8

BE

PLE

7FG.

Rödspätta

VIIf och VIIg

46,000

160,000

185,700

116,06

25,700

/

/

/

/

25

BE

SRX

07D.

Rockor

EU-vatten i VIId

72,000

75,300

87,700

116,47

12,400

/

/

/

/

12

BE

SRX

2AC4-C

Rockor

EU-vatten i IIa och IV

211,000

218,800

229,800

105,03

11,000

/

/

/

/

11

DK

HER

*3BCDC

Sill

EU-vatten i delområdena 22–32

1 972,720

1 972,720

2 039,210

103,37

66,490

/

/

/

/

66

DK

MAC

2A34.

Makrill

IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32

15 072,000

16 780,390

17 043,000

101,56

262,610

/

/

/

/

262

DK

NOP

04-N

Vitlinglyra och därtill hörande bifångster

Norska vatten i IV

0

0

4,980

N/A

4,980

/

/

/

/

4

DK

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i I och II

/

20,000

21,680

108,40

1,680

/

/

/

/

1

DK

SAN

234_2

Tobisfiskar

EU-vatten i förvaltningsområde 2 för tobisfiskar

16 549,000

16 837,980

21 144,000

125,57

4 306,020

1,4

/

/

/

6 028 (6)

DK

SAN

234_4

Tobisfiskar

EU-vatten i förvaltningsområde 4 för tobisfiskar

3 773,000

3 999,300

5 064,000

126,62

1 064,700

1,4

/

/

/

1 490 (6)

EL

BFT

AE45WM

Blåfenad tonfisk

Atlanten öster om 45° W, och Medelhavet

129,07

177,520

177,557

100,02

0,037

/

C

1,435

/

1,49

ES

ALF

3X14-

Beryxar

EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

70,000

59,470

61,770

103,87

2,300

/

A

/

/

3

ES

BLI

5B67-

Birkelånga

EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

79,000

79,000

138,649

175,49

59,640

/

/

4,22

0,07

63

ES

BSF

56712-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

174,000

102,030

109,190

107,02

7,16

/

A

/

/

10

ES

BSF

8910-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

12,000

2,770

3,340

120,58

0,570

/

A

32,85

/

33

ES

BUM

ATLANT

Blå marlin

Atlanten

27,20

16,920

44,040

260,28

27,120

/

/

/

/

27

ES

COD

N3M.

Torsk

Nafo 3M

2 019,000

2 318,240

2 360,100

101,81

41,86

/

/

/

/

41

ES

DGS

15X14

Pigghaj

EU-vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV

0

0

1,670

N/A

1,670

/

A

/

/

2

ES

DWS

56789-

Djuphavshajar

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX

0

0

5,330

N/A

5,330

/

A

/

/

8

ES

GFB

89-

Fjällbrosme

EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX

242,000

185,560

214,640

115,67

29,080

/

A

/

/

43

ES

GHL

1/2INT

Liten hälleflundra

Internationella vatten i I och II

/

0

4,700

N/A

4,700

/

/

/

/

4

ES

GHL

1N2AB.

Liten hälleflundra

Norska vatten i I och II

/

0

12,370

N/A

12,370

/

/

/

/

12

ES

GHL

N3LMNO

Liten hälleflundra

Nafo 3 LMNO

4 262,000

4 228,560

4 287,200

101,39

58,640

/

C

/

/

87

ES

HAD

5BC6A.

Kolja

EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa

/

5,850

13,550

231,62

7,700

/

A

10,72

/

22

ES

HAD

7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

/

0

8,540

N/A

8,540

/

/

/

/

8

ES

NEP

9/3411

Havskräfta

IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

62,00

36,850

31,340

85,05

– 5,51

/

Ej tillämpligt

44,79
   (7)

19

25

ES

OTH

1N2AB.

Övriga arter

Norska vatten i I och II

/

0

15,530

Ej tillämpligt

15,530

/

/

/

/

15

ES

POL

08C.

Bleka

VIII c

208,000

208,000

239,310

115,05

31,310

/

/

/

/

31

ES

POR

3–1234

Håbrand

Franska Guyanas vatten, Kattegatt: EU-vatten i Skagerrak, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV; EU-vatten i Cecaf 34,1,1, 34,1,2 och 34,2

0

0

3,160

Ej tillämpligt

3,160

/

/

/

/

3

ES

RED

51214D

Kungsfiskar

EU-vatten och internationella vatten i V; internationella vatten i XII och XIV

433,000

2 209,000

2 230,300

100,96

21,300

/

/

/

/

21

ES

SOL

8AB.

Tunga

VIIIa och VIIIb

9,000

8,720

8,810

101,03

0,090

/

A + C

3

/

3

ES

USK

567EI.

Lubb

EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII

46,00

40,320

85,000

210,81

44,680

/

A

22,87

/

89

ES

WHM

ATLANT

Vit marlin

Atlanten

30,500

30,500

36,330

119,11

5,830

/

/

/

/

5

FR

GHL

1N2AB.

Liten hälleflundra

Norska vatten i I och II

/

0

17,500

N/A

17,500

/

/

/

/

/

17

FR

PLE

7FG.

Rödspätta

VIIf och VIIg

83,000

92,250

94,300

102,22

2,050

/

/

/

/

2

FR

RED

51214D

Kungsfiskar

EU-vatten och internationella vatten i V; internationella vatten i XII och XIV

230,000

23,000

41,500

180,43

18,500

/

/

/

/

18

IE

HAD

1N2AB.

Kolja

Norska vatten i I och II

/

20,500

25,630

125,02

5,130

/

/

/

/

5

IE

HAD

7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

3 144,000

2 696,760

2 698,749

100,07

1,989

/

/

/

/

1

IE

PLE

7FG.

Rödspätta

VIIf och VIIg

197,000

66,790

79,817

119,60

13,027

/

/

/

/

13

IE

PLE

7HJK.

Rödspätta

VIIh, VIIj och VIIk

61,000

49,700

51,823

104,27

2,123

/

/

/

/

2

LT

GHL

N3LMNO

Liten hälleflundra

Nafo 3 LMNO

22,000

15,700

0

N/A

– 15,700

/

N/A

120,279

/

104

NL

HKE

3A/BCD

Kummel

IIIa; EU-vatten i delområdena 22–32

/

0

0,671

N/A

0,671

/

C

/

/

1

NL

SRX

07D.

Rockor

EU-vatten i VIId

4,000

3,000

1,932

64,40

– 1,068

/

/

0,015

/

0

NL

SRX

2AC4-C

Rockor

EU-vatten i IIa och IV

180,000

275,430

357,115

129,66

81,685

/

/

/

/

81

PL

SAL

3BCD-F

Lax

EU-vatten i delområdena 22–31

6 837,000

5 061,000

5 277,000

104,27

216,000

/

/

/

/

216 (i stycken)

PL

SPR

3BCD-C

Skarpsill och därtill hörande bifångster

EU-vatten i delområdena 22–32

73 392,000

76 680,000

80 987,740

105,62

4 307,740

1,1

/

477,314

/

5 215

PT

ALF

3X14-

Beryxar

EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

203,000

153,810

160,350

104,25

6,540

/

A

/

/

9

PT

ANF

8C3411

Marulkfiskar

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

410,000

603,440

625,929

103,73

22,489

/

/

/

/

22

PT

GHL

N3LMNO

Liten hälleflundra

Nafo 3 LMNO

1 782,000

2 119,790

2 120,980

100,06

1,190

/

C

/

/

1

PT

GHL

1N2AB

Liten hälleflundra

Norska vatten i I och II

/

0

2,000

N/A

2,000

/

/

/

/

/

2

PT

HAD

1N2AB

Kolja

Norska vatten i I och II

/

34,400

34,000

98,84

- 0,400

/

/

/

376,126

375

PT

MAC

8C3411

Makrill

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

5 308,000

4 134,300

4 170,525

100,88

36,225

/

/

1,07

/

37

PT

PLE

8/3411

Rödspätta

VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

66,000

61,200

44,601

72,88

- 16,599

/

/

1,906

/

0

PT

POK

1N2AB.

Gråsej

Norska vatten i I och II

/

16,700

17,000

101,80

0,300

/

/

/

209,76

210

PT

RED

N3LN

Kungsfiskar

Nafo 3LN

/

1 070,980

1 101,260

102,83

30,280

/

/

/

/

30

PT

WHM

ATLANT

Vit marlin

Atlanten

19,500

18,300

12,212

66,73

- 6,088

/

/

3,021

/

0

UK

COD

N1GL14

Torsk

Grönländska vatten i Nafo 1 och grönländska vatten i XIV

309,000

876,300

920,000

104,99

43,700

/

A

/

/

65

UK

DGS

15X14

Pigghaj

EU-vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV

0

0

5,800

N/A

5,800

/

/

/

/

5

UK

GHL

514GRN

Liten hälleflundra

Grönländska vatten i V och XIV

195,000

0

0,800

N/A

0,800

/

/

1

/

1

UK

HAD

7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34,1,1

1 415,000

1 389,200

1 457,800

104,94

68,600

/

/

/

/

68

UK

HER

1/2-

Sill

EU-vatten, norska vatten och internationella vatten i I och II (HER/1/2-)

8 827,000

8 208,600

8 342,100

101,63

133,500

/

/

/

/

133

UK

HER

4AB.

Sill

EU-vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N

65 901,000

58 841,000

58 951,300

100,19

110,300

/

/

/

/

110

UK

MAC

2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

158 825,000

156 199,200

162 468,500

104,10

6 269,300

/

/

/

/

6 269

UK

PLE

7FG.

Rödspätta

VIIf och VIIg

43,000

35,900

40,200

111,98

4,300

/

/

/

/

4

UK

PLE

7HJK.

Rödspätta

VIIh, VIIj och VIIk

18,000

33,700

39,900

118,40

6,200

/

/

/

/

6

UK

SOL

7FG.

Tunga

VIIf och VIIg

309,000

195,410

205,400

105,11

9,990

/

/

/

/

9

---

(1)  Kvoter tillgängliga för en medlemsstat enligt relevant förordning om fiskemöjligheter efter beaktande av eventuellt byte av fiskemöjligheter enligt artikel 20,5 i förordning (EG) nr 2371/2002 och artikel 16,8 i förordning (EU) nr 1380/2013, kvotöverföringar enligt artikel 4,2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 och/eller omfördelning och avdrag av fiskemöjligheter i enlighet med artiklarna 37 och 105 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009, kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 och kommissionens förordning (EU) nr 185/2013 i tillämpliga fall.

(2)  I enlighet med artikel 105,2 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009. Ett avdrag motsvarande överfisket * 1,00 ska göras vid allt överfiske på upp till 100 ton.

(3)  I enlighet med artikel 105,3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009.

(4)  Bokstaven ”a” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats till följd av kontinuerligt överfiske under 2011, 2012 och 2013. Bokstaven ”c” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats eftersom beståndet omfattas av en flerårig plan.

(5)  Avdrag från andra bestånd får inte göras för kvantiteter som återstår avseende överfiske som ägde rum innan kontrollförordningen (EG) nr 1224/2009 trädde i kraft.

(6)  Dras av från SAN/234_3.

(7)  På Spaniens begäran fördelades avdragen för 2013 på tre år.

---

| 12.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 239/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 239/22

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 872/2014

av den 11 augusti 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 157,4 |
| CL | 76,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 160,5 |
| ZA | 140,4 |
| ZZ | 121,7 |
| 0806 10 10 | BR | 182,4 |
| CL | 187,7 |
| EG | 210,1 |
| MA | 172,1 |
| MX | 247,3 |
| TR | 154,3 |
| ZZ | 192,3 |
| 0808 10 80 | AR | 173,0 |
| BR | 96,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 121,1 |
| NZ | 121,8 |
| US | 142,8 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 213,8 |
| CL | 80,2 |
| TR | 149,2 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 133,3 |
| 0809 30 | MK | 64,7 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0809 40 05 | BA | 47,9 |
| MK | 66,1 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 112,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

157,4

CL

76,2

TR

74,0

UY

160,5

ZA

140,4

ZZ

121,7

0806 10 10

BR

182,4

CL

187,7

EG

210,1

MA

172,1

MX

247,3

TR

154,3

ZZ

192,3

0808 10 80

AR

173,0

BR

96,2

CL

104,9

CN

121,1

NZ

121,8

US

142,8

ZA

115,8

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

213,8

CL

80,2

TR

149,2

ZA

89,9

ZZ

133,3

0809 30

MK

64,7

TR

138,8

ZZ

101,8

0809 40 05

BA

47,9

MK

66,1

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

112,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 12.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 239/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 239/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 mars 2013

om de åtgärder SA.23425 (11/C) (f.d. NN 41/10) som Italien under åren 2004 och 2009 har genomfört till förmån för SACE BT SpA

[delgivet med nr C(2013) 1501]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/525/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom ett klagomål som ingavs den 5 juni 2007, och som registrerades den 7 juni 2007, underrättades kommissionen om att SACE SpA (nedan kallat SACE) i maj 2004 hade beviljat sitt nybildade dotterbolag SACE BT SpA (nedan kallat SACE BT) en första kapitaltilldelning på 100 miljoner euro (nedan kallad den första åtgärden). |
| --- | --- |

(1)

Genom ett klagomål som ingavs den 5 juni 2007, och som registrerades den 7 juni 2007, underrättades kommissionen om att SACE SpA (nedan kallat SACE) i maj 2004 hade beviljat sitt nybildade dotterbolag SACE BT SpA (nedan kallat SACE BT) en första kapitaltilldelning på 100 miljoner euro (nedan kallad den första åtgärden).

| (2) | Genom en skrivelse av den 6 november 2009 lade klaganden fram ytterligare argument till stöd för sitt klagomål och underrättade kommissionen om att SACE under 2009 hade vidtagit ytterligare en åtgärd till förmån för SACE BT i form av en återförsäkring (nedan kallad den andra åtgärden). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 6 november 2009 lade klaganden fram ytterligare argument till stöd för sitt klagomål och underrättade kommissionen om att SACE under 2009 hade vidtagit ytterligare en åtgärd till förmån för SACE BT i form av en återförsäkring (nedan kallad den andra åtgärden).

| (3) | Under sin preliminära undersökning upptäckte kommissionen att SACE den 18 juni 2009 respektive den 4 augusti 2009 hade beviljat SACE BT två kapitaltillskott (nedan kallade den tredje åtgärden och den fjärde åtgärden). |
| --- | --- |

(3)

Under sin preliminära undersökning upptäckte kommissionen att SACE den 18 juni 2009 respektive den 4 augusti 2009 hade beviljat SACE BT två kapitaltillskott (nedan kallade den tredje åtgärden och den fjärde åtgärden).

| (4) | Genom en skrivelse av den 23 februari 2011 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende dessa fyra åtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 23 februari 2011 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende dessa fyra åtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet).

| (5) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga.

| (6) | Kommissionen har endast mottagit synpunkter från SACE, vilka inkom den 5 maj 2011. Till sina synpunkter bifogade SACE olika styrkande handlingar, bland annat lämnade man på nytt in den affärsplan för perioden 2005–2008 avseende hanteringen av den kortfristiga försäkring som SACE hade utarbetat tillsammans med en extern rådgivare, KPMG, och som SACE:s styrelse godkände den 18 maj 2004 (nedan kallad den ursprungliga affärsplanen), en skrivelse från en extern rådgivare av den 7 juli 2004, med en specifikation av de kompletterande tjänster som tillhandahölls (nedan kallad rådgivarens skrivelse), kompletterande analyser av affärsplanen för den italienska marknaden för kommersiell information, den italienska marknaden för återkrav av krediter och dess huvudaktörer och kreditförsäkringsmarknaden i Central- och Östeuropa i mars 2004 (nedan kallade tilläggen till affärsplanen), den revidering av affärsplanen för perioden 2005–2009 som godkändes den 19 november 2004 (nedan kallade den reviderade affärsplanen), utdrag ur protokollen från styrelsesammanträdena den 28 april 2004 och den 18 maj 2004, en affärsplan avseende det eventuella förvärvet av Assicuratrice Edile SpA i maj 2005 (nedan kallad affärsplanen för förvärvet av Assedile), en reviderad budget för SACE BT av den 31 mars 2009, SACE BT:s affärsplan för perioden 2010–2011 av den 4 augusti 2009 (nedan kallad affärsplanen för 2010–2011). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har endast mottagit synpunkter från SACE, vilka inkom den 5 maj 2011. Till sina synpunkter bifogade SACE olika styrkande handlingar, bland annat lämnade man på nytt in den affärsplan för perioden 2005–2008 avseende hanteringen av den kortfristiga försäkring som SACE hade utarbetat tillsammans med en extern rådgivare, KPMG, och som SACE:s styrelse godkände den 18 maj 2004 (nedan kallad den ursprungliga affärsplanen), en skrivelse från en extern rådgivare av den 7 juli 2004, med en specifikation av de kompletterande tjänster som tillhandahölls (nedan kallad rådgivarens skrivelse), kompletterande analyser av affärsplanen för den italienska marknaden för kommersiell information, den italienska marknaden för återkrav av krediter och dess huvudaktörer och kreditförsäkringsmarknaden i Central- och Östeuropa i mars 2004 (nedan kallade tilläggen till affärsplanen), den revidering av affärsplanen för perioden 2005–2009 som godkändes den 19 november 2004 (nedan kallade den reviderade affärsplanen), utdrag ur protokollen från styrelsesammanträdena den 28 april 2004 och den 18 maj 2004, en affärsplan avseende det eventuella förvärvet av Assicuratrice Edile SpA i maj 2005 (nedan kallad affärsplanen för förvärvet av Assedile), en reviderad budget för SACE BT av den 31 mars 2009, SACE BT:s affärsplan för perioden 2010–2011 av den 4 augusti 2009 (nedan kallad affärsplanen för 2010–2011).

| (7) | Den 5 maj 2011 överlämnade Italien sitt svar på beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(7)

Den 5 maj 2011 överlämnade Italien sitt svar på beslutet att inleda förfarandet.

| (8) | Den 23 juni 2011 uppmanade kommissionen Italien att inkomma med kompletterande upplysningar. Den 13 juli 2011 hölls ett möte med de italienska myndigheterna och företrädare för företaget. Efter mötet kompletterades den begäran om upplysningar som hade skickats den 23 juni 2011 med ytterligare frågor som hade uppkommit under diskussionerna. Den kompletterade begäran om upplysningar skickades den 4 augusti 2011. Genom en skrivelse av den 15 september 2011 överlämnade Italien sitt svar på begäran om upplysningar. Till skrivelsen bifogades olika styrkande handlingar, inklusive en inbjudan av den 17 december 2003 om att lämna anbud på konsulttjänster för att utarbeta en affärsplan för hanteringen av den kortfristiga exportkreditförsäkringen på industrimarknaderna (nedan kallad inbjudan att lämna anbud), kompletterande handlingar från en extern konsult om det eventuella förvärvet av Assicuratrice Edile SpA och de kommentarer som lades fram för SACE BT:s styrelse under perioden maj 2005–september 2008 beträffande olika möjligheter till interna förvärv och andra former av internationell expansion. |
| --- | --- |

(8)

Den 23 juni 2011 uppmanade kommissionen Italien att inkomma med kompletterande upplysningar. Den 13 juli 2011 hölls ett möte med de italienska myndigheterna och företrädare för företaget. Efter mötet kompletterades den begäran om upplysningar som hade skickats den 23 juni 2011 med ytterligare frågor som hade uppkommit under diskussionerna. Den kompletterade begäran om upplysningar skickades den 4 augusti 2011. Genom en skrivelse av den 15 september 2011 överlämnade Italien sitt svar på begäran om upplysningar. Till skrivelsen bifogades olika styrkande handlingar, inklusive en inbjudan av den 17 december 2003 om att lämna anbud på konsulttjänster för att utarbeta en affärsplan för hanteringen av den kortfristiga exportkreditförsäkringen på industrimarknaderna (nedan kallad inbjudan att lämna anbud), kompletterande handlingar från en extern konsult om det eventuella förvärvet av Assicuratrice Edile SpA och de kommentarer som lades fram för SACE BT:s styrelse under perioden maj 2005–september 2008 beträffande olika möjligheter till interna förvärv och andra former av internationell expansion.

| (9) | Genom en skrivelse av den 25 januari 2012 (3) begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Italien överlämnade sitt svar den 5 mars 2012. Till skrivelsen bifogades även protokollen från styrelsesammanträdena i SACE och dess föregångare, Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE, av den 21 november 2003, den 3 december 2003, den 10 november 2004, den 1 april 2008, den 1 oktober 2008, den 28 november 2008, den 11 februari 2009, den 1 april 2009, den 26 maj 2009, den 1 juli 2009 och den 9 september 2009, de kompletterande handlingarna beträffande förvärvet av Assedile samt en jämförelse mellan den ursprungliga affärsplanens prognos beträffande de finansiella indikatorerna och de faktiska siffrorna. |
| --- | --- |

(9)

Genom en skrivelse av den 25 januari 2012 (3) begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Italien överlämnade sitt svar den 5 mars 2012. Till skrivelsen bifogades även protokollen från styrelsesammanträdena i SACE och dess föregångare, Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE, av den 21 november 2003, den 3 december 2003, den 10 november 2004, den 1 april 2008, den 1 oktober 2008, den 28 november 2008, den 11 februari 2009, den 1 april 2009, den 26 maj 2009, den 1 juli 2009 och den 9 september 2009, de kompletterande handlingarna beträffande förvärvet av Assedile samt en jämförelse mellan den ursprungliga affärsplanens prognos beträffande de finansiella indikatorerna och de faktiska siffrorna.

| (10) | Eftersom Italien i sina tidigare skrivelser hade inriktat sig på att försöka visa att åtgärderna inte omfattade stöd, och endast i begränsad utsträckning hade tillhandahållit upplysningar om tänkbara jämförelsegrunder om åtgärderna trots allt skulle anses utgöra stöd, begärde kommissionen genom en skrivelse av den 21 februari 2012 (4) att Italien skulle inkomma med ytterligare upplysningar för att styrka stödets eventuella förenlighet. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom Italien i sina tidigare skrivelser hade inriktat sig på att försöka visa att åtgärderna inte omfattade stöd, och endast i begränsad utsträckning hade tillhandahållit upplysningar om tänkbara jämförelsegrunder om åtgärderna trots allt skulle anses utgöra stöd, begärde kommissionen genom en skrivelse av den 21 februari 2012 (4) att Italien skulle inkomma med ytterligare upplysningar för att styrka stödets eventuella förenlighet.

| (11) | Den 30 mars 2012 överlämnade Italien en samling interna handlingar från SACE för att visa att de åtgärder som hade beviljats 2009 (den andra, tredje och fjärde åtgärden) var förenliga med principen om en investerare i en marknadsekonomi. Handlingarna består i huvudsak av






  a) | protokollet från styrelsesammanträdet den 10 december 2008 och dess bilagor om organisatoriska förändringar, i syfte att stärka riskkontrollen, |
| --- | --- | --- |

(11)

Den 30 mars 2012 överlämnade Italien en samling interna handlingar från SACE för att visa att de åtgärder som hade beviljats 2009 (den andra, tredje och fjärde åtgärden) var förenliga med principen om en investerare i en marknadsekonomi. Handlingarna består i huvudsak av

a)

protokollet från styrelsesammanträdet den 10 december 2008 och dess bilagor om organisatoriska förändringar, i syfte att stärka riskkontrollen,

| b) | en sammanfattning av förändringarna i ledningen under perioden 2009–2012, |
| --- | --- |

b)

en sammanfattning av förändringarna i ledningen under perioden 2009–2012,

| c) | protokollet från styrelsesammanträdet den 24 november 2011 och dess bilagor om affärsplanen för perioden 2011–2013, och |
| --- | --- |

c)

protokollet från styrelsesammanträdet den 24 november 2011 och dess bilagor om affärsplanen för perioden 2011–2013, och

| d) | finansrapporten för slutet av 2011. |
| --- | --- |

d)

finansrapporten för slutet av 2011.

II.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

II.1   SACE OCH DESS INBLANDNING I MARKNADSMÄSSIGA RISKER (5)

| (12) | SACE, SACE BT:s moderbolag, är ett aktiebolag som helt ägs av den italienska staten. SACE är Italiens exportkreditorgan. Sedan början av 2004 har det omvandlats från ett offentligrättsligt organ till ett aktiebolag som helt ägs av den italienska staten. Med hjälp av en statlig garanti försäkrar SACE kortfristiga och långfristiga icke marknadsmässiga risker i den mening som avses i kommissionens meddelande om kortfristig exportkreditförsäkring (6) (nedan kallat meddelandet om exportkrediter). |
| --- | --- |

(12)

SACE, SACE BT:s moderbolag, är ett aktiebolag som helt ägs av den italienska staten. SACE är Italiens exportkreditorgan. Sedan början av 2004 har det omvandlats från ett offentligrättsligt organ till ett aktiebolag som helt ägs av den italienska staten. Med hjälp av en statlig garanti försäkrar SACE kortfristiga och långfristiga icke marknadsmässiga risker i den mening som avses i kommissionens meddelande om kortfristig exportkreditförsäkring (6) (nedan kallat meddelandet om exportkrediter).

| (13) | Enligt artikel 2.3 i lagstiftningsdekret nr 143 av den 31 mars 1998 (7), som upprepade den garanti som SACE omfattas av enligt lag nr 227 av den 24 maj 1977, ska verksamheten och de risker som det går att försäkra sig emot, inklusive bland annat den geografiska täckningen, definieras av den interministeriella kommittén för ekonomisk programplanering (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, nedan kallad CIPE). Senast den 30 juni varje år ska CIPE redogöra för de finansiella prognoserna och vilka finansiella behov som är förbundna med vissa risker samt när det gäller de risker som ska övertas enligt den statliga garantin fastställa separata globala begränsningar för de garantier som är kortare respektive längre än 24 månader. |
| --- | --- |

(13)

Enligt artikel 2.3 i lagstiftningsdekret nr 143 av den 31 mars 1998 (7), som upprepade den garanti som SACE omfattas av enligt lag nr 227 av den 24 maj 1977, ska verksamheten och de risker som det går att försäkra sig emot, inklusive bland annat den geografiska täckningen, definieras av den interministeriella kommittén för ekonomisk programplanering (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, nedan kallad CIPE). Senast den 30 juni varje år ska CIPE redogöra för de finansiella prognoserna och vilka finansiella behov som är förbundna med vissa risker samt när det gäller de risker som ska övertas enligt den statliga garantin fastställa separata globala begränsningar för de garantier som är kortare respektive längre än 24 månader.

| (14) | Kommissionen antog meddelandet om exportkrediter 1997. I meddelandet anges att statligt stöd inte får beviljas för att stödja exportkreditförsäkringsföretag i fråga om marknadsmässiga risker och att offentliga exportkreditförsäkringsföretag åtminstone ska ha en separat förvaltning och separat redovisning för sin försäkring mot marknadsmässiga risker och icke-marknadsmässiga risker för statens räkning eller med statlig garanti, och att de måste visa att de inte mottar statligt stöd för sina försäkringar mot marknadsmässiga risker. För att uppfylla bestämmelserna i meddelandet om exportkrediter beslutade SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) vid sitt sammanträde den 7 juli 1998 att från och med den 18 september 1998 upphöra med sin verksamhet på området marknadsmässiga risker (såsom dessa definierades vid den aktuella tidpunkten, dvs. kortfristig exportkreditförsäkring i EU:s 15 medlemsstater, nedan kallade EU-15) i fråga om direkta försäkringsavtal. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen antog meddelandet om exportkrediter 1997. I meddelandet anges att statligt stöd inte får beviljas för att stödja exportkreditförsäkringsföretag i fråga om marknadsmässiga risker och att offentliga exportkreditförsäkringsföretag åtminstone ska ha en separat förvaltning och separat redovisning för sin försäkring mot marknadsmässiga risker och icke-marknadsmässiga risker för statens räkning eller med statlig garanti, och att de måste visa att de inte mottar statligt stöd för sina försäkringar mot marknadsmässiga risker. För att uppfylla bestämmelserna i meddelandet om exportkrediter beslutade SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) vid sitt sammanträde den 7 juli 1998 att från och med den 18 september 1998 upphöra med sin verksamhet på området marknadsmässiga risker (såsom dessa definierades vid den aktuella tidpunkten, dvs. kortfristig exportkreditförsäkring i EU:s 15 medlemsstater, nedan kallade EU-15) i fråga om direkta försäkringsavtal.

| (15) | Bland de ändringar av meddelandet om exportkrediter som antogs 2001 (8) ingick bland annat att den förteckning över samtliga medlemsstater som återgavs i bilagan till 1997 års version av meddelandetersattes av en allmän hänvisning till Europeiska unionens samtliga medlemsstater, så att framtida utvidgningar av Europeiska unionen inte kräver ytterligare ändringar av meddelandet. |
| --- | --- |

(15)

Bland de ändringar av meddelandet om exportkrediter som antogs 2001 (8) ingick bland annat att den förteckning över samtliga medlemsstater som återgavs i bilagan till 1997 års version av meddelandetersattes av en allmän hänvisning till Europeiska unionens samtliga medlemsstater, så att framtida utvidgningar av Europeiska unionen inte kräver ytterligare ändringar av meddelandet.

| (16) | När tio nya medlemsstater anslöts till unionen den 1 maj 2004 (nedan kallade EU-10) omvandlades följaktligen dessa länders kortfristiga icke-marknadsmässiga risker till marknadsmässiga risker. Hädanefter gäller därför bestämmelserna om marknadsmässiga risker i meddelandet om exportkrediter även dessa risker. |
| --- | --- |

(16)

När tio nya medlemsstater anslöts till unionen den 1 maj 2004 (nedan kallade EU-10) omvandlades följaktligen dessa länders kortfristiga icke-marknadsmässiga risker till marknadsmässiga risker. Hädanefter gäller därför bestämmelserna om marknadsmässiga risker i meddelandet om exportkrediter även dessa risker.

| (17) | I artikel 6 i lagstiftningsdekret nr 269 av den 30 september 2003 (som efter ändringar omvandlandes till lag nr 326 av den 24 november 2003) angavs vilka regler som skulle gälla för den omvandling av Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero– SACE till ett publikt aktiebolag med begränsat ansvar (SACE SpA) som skulle inledas den 1 januari 2004, och fastställdes omfattningen av företagets verksamhet. I artikel 6.12 föreskrivs särskilt följande: ”SACE S.p.a. får bedriva verksamhet som består i att försäkra och garantera marknadsmässiga risker såsom dessa definieras i EU-lagstiftningen. Sådan verksamhet måste bedrivas med hjälp av separat redovisning vad gäller den verksamhet som omfattas av statlig garanti, eller så måste ett publikt aktiebolag med begränsat ansvar bildas i detta syfte. I det senare fallet får ägarandelen för SACE S.p.a. i ett sådant bolag inte vara lägre än 30 % [och vissa tidigare tilldelade medel] får inte användas för tecknandet av dess kapital. [Den verksamhet som består i att försäkra marknadsmässiga risker] omfattas inte av den statliga garantin.” |
| --- | --- |

(17)

I artikel 6 i lagstiftningsdekret nr 269 av den 30 september 2003 (som efter ändringar omvandlandes till lag nr 326 av den 24 november 2003) angavs vilka regler som skulle gälla för den omvandling av Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero– SACE till ett publikt aktiebolag med begränsat ansvar (SACE SpA) som skulle inledas den 1 januari 2004, och fastställdes omfattningen av företagets verksamhet. I artikel 6.12 föreskrivs särskilt följande: ”SACE S.p.a. får bedriva verksamhet som består i att försäkra och garantera marknadsmässiga risker såsom dessa definieras i EU-lagstiftningen. Sådan verksamhet måste bedrivas med hjälp av separat redovisning vad gäller den verksamhet som omfattas av statlig garanti, eller så måste ett publikt aktiebolag med begränsat ansvar bildas i detta syfte. I det senare fallet får ägarandelen för SACE S.p.a. i ett sådant bolag inte vara lägre än 30 % [och vissa tidigare tilldelade medel] får inte användas för tecknandet av dess kapital. [Den verksamhet som består i att försäkra marknadsmässiga risker] omfattas inte av den statliga garantin.”

| (18) | Till följd av de ändringar av regelverket som nämns i skälen 14–16 ovan beslutade SACE att bilda SACE BT. |
| --- | --- |

(18)

Till följd av de ändringar av regelverket som nämns i skälen 14–16 ovan beslutade SACE att bilda SACE BT.

| (19) | För att följa unionslagstiftningen beslutade SACE att upprätta och använda separat redovisning för marknadsmässiga risker (9) för perioden mellan det datum respektive risker automatiskt blev marknadsmässiga (den 1 maj 2004) och det datum SACE BT bildades (den 27 maj 2004) (se tabell 1 i skäl 19 i beslutet att inleda förfarandet). Inom ramen för den separata redovisningen tilldelades verksamheterna inget kapital. Redovisningen separerades i enlighet med italiensk lagstiftning. De lagstadgade revisorerna hänvisar också till dessa i SACE:s årsrapport 2004 och uppger att den separata redovisningen av marknadsmässiga risker upphörde i slutet av 2004 (10). |
| --- | --- |

(19)

För att följa unionslagstiftningen beslutade SACE att upprätta och använda separat redovisning för marknadsmässiga risker (9) för perioden mellan det datum respektive risker automatiskt blev marknadsmässiga (den 1 maj 2004) och det datum SACE BT bildades (den 27 maj 2004) (se tabell 1 i skäl 19 i beslutet att inleda förfarandet). Inom ramen för den separata redovisningen tilldelades verksamheterna inget kapital. Redovisningen separerades i enlighet med italiensk lagstiftning. De lagstadgade revisorerna hänvisar också till dessa i SACE:s årsrapport 2004 och uppger att den separata redovisningen av marknadsmässiga risker upphörde i slutet av 2004 (10).

II.2   STÖDMOTTAGAREN, SACE BT

| (20) | SACE BT bildades den 27 maj 2004 (11) med ett aktiekapital på 100 miljoner euro, som helt och hållet betalades av SACE, efter att den ursprungliga affärsplanen hade godkänts av SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) den 18 maj 2004. Det kapital på 5,8 miljoner euro som gick till SACE BT:s reserver (Fondo di organizzazione) tillhandahölls också av SACE (12), och användes senare för att absorbera förluster, t.ex. under åren 2004 och 2005 (13). Den 3 juli 2004 fick SACE BT tillstånd av den italienska tillsynsmyndigheten, Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, att bedriva verksamhet som tillhandahållare av försäkringar, och företaget inledde sin verksamhet den 15 oktober 2004. |
| --- | --- |

(20)

SACE BT bildades den 27 maj 2004 (11) med ett aktiekapital på 100 miljoner euro, som helt och hållet betalades av SACE, efter att den ursprungliga affärsplanen hade godkänts av SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) den 18 maj 2004. Det kapital på 5,8 miljoner euro som gick till SACE BT:s reserver (Fondo di organizzazione) tillhandahölls också av SACE (12), och användes senare för att absorbera förluster, t.ex. under åren 2004 och 2005 (13). Den 3 juli 2004 fick SACE BT tillstånd av den italienska tillsynsmyndigheten, Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, att bedriva verksamhet som tillhandahållare av försäkringar, och företaget inledde sin verksamhet den 15 oktober 2004.

| (21) | För närvarande bedriver SACE BT verksamhet inom kreditförsäkringssektorn (54 % av premierna 2011), borgensförsäkringssektorn (30 %) och andra sakskadeförsäkringssektorer (13 %). |
| --- | --- |

(21)

För närvarande bedriver SACE BT verksamhet inom kreditförsäkringssektorn (54 % av premierna 2011), borgensförsäkringssektorn (30 %) och andra sakskadeförsäkringssektorer (13 %).

| (22) | Inom kreditförsäkringssegmentet är SACE BT verksamt på affärsområdet kortfristiga exportkreditförsäkringar mot ”marknadsmässiga risker” i den mening som avses i meddelandet om exportkrediter. SACE BT tillhandahåller även kreditförsäkring för transaktioner inom Italien (försäkring av inhemska handelstransaktioner). En liten del av SACE BT:s portfölj består fortfarande av den verksamhet som företaget bedriver på området kortfristiga icke-marknadsmässiga risker (se tabell 1). Italien har gjort gällande att denna verksamhet, i likhet med övriga verksamheter, genomförs på marknadsmässiga villkor och utan någon statlig garanti.

  Tabell 1


  SACE BT:s geografiska fördelning av kreditförsäkringsrisker













  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 (14) | 2006 (14) | 2007 (14) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Inrikes, inom Italien | 42,5 | 47,5 | 55,4 | 67,3 | 73 | 76,7 | 77,4 |
| Utomlands – marknadsmässiga | 39,8 | 46,6 | 37,4 | 25,1 | 21 | 18,1 | 17,3 |
| Utomlands – icke marknadsmässiga | 17,7 | 5,9 | 7,2 | 7,6 | 6 | 5,2 | 5,3 |

(22)

Inom kreditförsäkringssegmentet är SACE BT verksamt på affärsområdet kortfristiga exportkreditförsäkringar mot ”marknadsmässiga risker” i den mening som avses i meddelandet om exportkrediter. SACE BT tillhandahåller även kreditförsäkring för transaktioner inom Italien (försäkring av inhemska handelstransaktioner). En liten del av SACE BT:s portfölj består fortfarande av den verksamhet som företaget bedriver på området kortfristiga icke-marknadsmässiga risker (se tabell 1). Italien har gjort gällande att denna verksamhet, i likhet med övriga verksamheter, genomförs på marknadsmässiga villkor och utan någon statlig garanti.

Tabell 1

SACE BT:s geografiska fördelning av kreditförsäkringsrisker

(%)

2005 (14)

2006 (14)

2007 (14)

2008

2009

2010

2011

Inrikes, inom Italien

42,5

47,5

55,4

67,3

73

76,7

77,4

Utomlands – marknadsmässiga

39,8

46,6

37,4

25,1

21

18,1

17,3

Utomlands – icke marknadsmässiga

17,7

5,9

7,2

7,6

6

5,2

5,3

| (23) | SACE BT:s borgensförsäkringsverksamhet har utvecklats genom förvärvet av Assicuratrice Edile SpA (nedan kallat Assedile). År 2005 förvärvade SACE BT en första andel på 70 % av detta företag. Processen för att förvärva företaget inleddes i mars 2005. Assedile hade specialiserat sig på borgensförsäkringsverksamhet och erbjöd garantier för konstruktionsrisken och bytte namn till SACE Surety i januari 2009. Efter förvärvet av de resterande minoritetsandelarna i SACE Surety blev SACE BT ensam ägare till företaget och införlivade det med SACE BT (15). |
| --- | --- |

(23)

SACE BT:s borgensförsäkringsverksamhet har utvecklats genom förvärvet av Assicuratrice Edile SpA (nedan kallat Assedile). År 2005 förvärvade SACE BT en första andel på 70 % av detta företag. Processen för att förvärva företaget inleddes i mars 2005. Assedile hade specialiserat sig på borgensförsäkringsverksamhet och erbjöd garantier för konstruktionsrisken och bytte namn till SACE Surety i januari 2009. Efter förvärvet av de resterande minoritetsandelarna i SACE Surety blev SACE BT ensam ägare till företaget och införlivade det med SACE BT (15).

| (24) | SACE BT äger samtliga aktier i SACE Servizi S.r.l., ett bolag som bildats för att tillhandahålla tjänster i samband med förvärv och förvaltning av kommersiell information. År 2011 började SACE Servizi även arbeta med att återkräva krediter för SACE BT:s räkning. |
| --- | --- |

(24)

SACE BT äger samtliga aktier i SACE Servizi S.r.l., ett bolag som bildats för att tillhandahålla tjänster i samband med förvärv och förvaltning av kommersiell information. År 2011 började SACE Servizi även arbeta med att återkräva krediter för SACE BT:s räkning.

| (25) | De avdelningar som ansvarar för SACE BT:s internrevision, riskhantering och efterlevnad lades ut på moderbolaget SACE (16). |
| --- | --- |

(25)

De avdelningar som ansvarar för SACE BT:s internrevision, riskhantering och efterlevnad lades ut på moderbolaget SACE (16).

| (26) | Andra året efter bildandet uppvisade SACE BT en liten vinst, med en avkastning på eget kapital på 0,11 %. Från och med 2007 (tredje verksamhetsåret) gick företaget emellertid med förlust (se Tabell 2).

  Tabell 2


  SACE BT:s avkastning på eget kapital







  (%) |
| --- | --- |
| År | Avkastning på eget kapital |
| 2005 | – 1,51 |
| 2006 | 0,11 |
| 2007 | – 1,02 |
| 2008 | – 38,0 |
| 2009 | – 30,6 |
| 2010 | – 4,4 |
| 2011 | 0,23 |
| Källa: SACE BT:s finansiella rapporter. |

(26)

Andra året efter bildandet uppvisade SACE BT en liten vinst, med en avkastning på eget kapital på 0,11 %. Från och med 2007 (tredje verksamhetsåret) gick företaget emellertid med förlust (se Tabell 2).

Tabell 2

SACE BT:s avkastning på eget kapital

(%)

År

Avkastning på eget kapital

2005

– 1,51

2006

0,11

2007

– 1,02

2008

– 38,0

2009

– 30,6

2010

– 4,4

2011

0,23

Källa: SACE BT:s finansiella rapporter.

| (27) | SACE BT gjorde framför allt stora förluster både 2008 (cirka 29,5 miljoner euro) och 2009 (cirka 34 miljoner euro). År 2009 betalade SACE BT försäkringsfordringar på 66,4 miljoner euro, vilket var en ökning med 42,6 % jämfört med 2008 (17). Samtidigt som de större kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsföretagen minskade sina försäkringsvolymer under 2009 försäkrade SACE BT transaktioner för totalt 20,4 miljarder euro, en ökning med 34,2 % jämfört med 2008 års försäkringsvolym på 15,2 miljarder euro. |
| --- | --- |

(27)

SACE BT gjorde framför allt stora förluster både 2008 (cirka 29,5 miljoner euro) och 2009 (cirka 34 miljoner euro). År 2009 betalade SACE BT försäkringsfordringar på 66,4 miljoner euro, vilket var en ökning med 42,6 % jämfört med 2008 (17). Samtidigt som de större kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsföretagen minskade sina försäkringsvolymer under 2009 försäkrade SACE BT transaktioner för totalt 20,4 miljarder euro, en ökning med 34,2 % jämfört med 2008 års försäkringsvolym på 15,2 miljarder euro.

| (28) | Företagets situation förbättrades 2010 när totalkostnadsprocenten (18) minskade till 108 %, från 163 % 2009 (se tabell 5) respektive 2011 när företaget gjorde en liten vinst (0,247 miljoner euro). |
| --- | --- |

(28)

Företagets situation förbättrades 2010 när totalkostnadsprocenten (18) minskade till 108 %, från 163 % 2009 (se tabell 5) respektive 2011 när företaget gjorde en liten vinst (0,247 miljoner euro).

II.3   KLAGANDEN

| (29) | När det gäller den inledande kapitaltilldelningen till SACE BT från moderbolaget SACE, som genomfördes 2004 och uppgick till 100 miljoner euro (den första åtgärden), har klaganden hävdat att denna ska tillskrivas staten, inte är förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi och utgör oförenligt statligt stöd (se skälen 29 och 30 i beslutet att inleda förfarandet). Den 6 november 2009 underrättade klaganden även kommissionen om den återförsäkring som SACE hade beviljat SACE BT. Klaganden hävdade att återförsäkringen också ska tillskrivas staten och inte heller uppfyller kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi, och följaktligen utgör en ny stödåtgärd som inte är förenlig med artikel 107 i fördraget (den andra åtgärden). |
| --- | --- |

(29)

När det gäller den inledande kapitaltilldelningen till SACE BT från moderbolaget SACE, som genomfördes 2004 och uppgick till 100 miljoner euro (den första åtgärden), har klaganden hävdat att denna ska tillskrivas staten, inte är förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi och utgör oförenligt statligt stöd (se skälen 29 och 30 i beslutet att inleda förfarandet). Den 6 november 2009 underrättade klaganden även kommissionen om den återförsäkring som SACE hade beviljat SACE BT. Klaganden hävdade att återförsäkringen också ska tillskrivas staten och inte heller uppfyller kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi, och följaktligen utgör en ny stödåtgärd som inte är förenlig med artikel 107 i fördraget (den andra åtgärden).

| (30) | Klaganden har inte lämnat några synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(30)

Klaganden har inte lämnat några synpunkter på beslutet att inleda förfarandet.

II.4   BESKRIVNING AV DEN ÅTGÄRD SOM OMFATTAS AV FÖRELIGGANDE BESLUT

| (31) | Det formella granskningsförfarande som kommissionen inledde den 23 februari 2011 avser följande fyra åtgärder som SACE har beviljat till SACE BT (för närmare detaljer se skälen 33–41 i beslutet att inleda förfarandet):
  a)   
  Den första åtgärden
  : Den inledande kapitaltilldelningen på 100 miljoner euro i form av aktiekapital och kapitalbidraget till reserverna (Fondo di organizzazione) på 5,8 miljoner euro 2004 (19).
  b)   
  Den andra åtgärden
  : Ett återförsäkringsskydd i form av en s.k. excess of loss-återförsäkring (20) för den marknadsmässiga kreditrisken 2009, som tillhandahölls den 5 juni 2009. Den andra åtgärden beviljades av SACE när SACE BT inte lyckades placera 100 procent av återsäkringarna hos privata marknadsaktörer. Före 2009 förefaller SACE BT i första hand ha fått sin återförsäkring från privata aktörer. När SACE BT under finanskrisen 2009 skulle förnya sina återförsäkringsavtal fick företaget problem. Trots att SACE BT kontaktade ett stort antal marknadsaktörer lyckades det endast få ökat skydd från fem privata återförsäkringsföretag för 25,85 procent av excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken 2009. Avtalen undertecknades den 30 januari 2009. 16 andra operatörer som SACE BT kontaktade erbjöds samma villkor som de företag som hade tillhandahållit skyddet, men dessa valde att inte delta i återförsäkringsskyddet. Återförsäkringsföretagen var skyldiga att täcka den del av förlusten som översteg 5 miljoner euro, och upp till 40 miljoner. Följande fem privata återförsäkringsföretag deltog i excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken 2009: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd (2,5 %), och Assurisk SA (2,85 %). Moderbolaget SACE tecknade sig den 5 juni 2009 för den resterande delen av försäkringsskyddet, dvs. 74,15 %, enligt samma villkor som de fem privata återförsäkringsföretagen i fråga om prioritering, kapacitet och premier.
  c)   
  Den tredje åtgärden
  : En rekapitalisering på 29 miljoner euro som genomfördes den 18 juni 2009 för att täcka de förluster som gjordes 2008.
  d)   
  Den fjärde åtgärden
  : En rekapitalisering på 41 miljoner euro som genomfördes den 4 augusti 2009 (21). |
| --- | --- |

(31)

Det formella granskningsförfarande som kommissionen inledde den 23 februari 2011 avser följande fyra åtgärder som SACE har beviljat till SACE BT (för närmare detaljer se skälen 33–41 i beslutet att inleda förfarandet):

a)   
  Den första åtgärden
  : Den inledande kapitaltilldelningen på 100 miljoner euro i form av aktiekapital och kapitalbidraget till reserverna (Fondo di organizzazione) på 5,8 miljoner euro 2004 (19).

b)   
  Den andra åtgärden
  : Ett återförsäkringsskydd i form av en s.k. excess of loss-återförsäkring (20) för den marknadsmässiga kreditrisken 2009, som tillhandahölls den 5 juni 2009. Den andra åtgärden beviljades av SACE när SACE BT inte lyckades placera 100 procent av återsäkringarna hos privata marknadsaktörer. Före 2009 förefaller SACE BT i första hand ha fått sin återförsäkring från privata aktörer. När SACE BT under finanskrisen 2009 skulle förnya sina återförsäkringsavtal fick företaget problem. Trots att SACE BT kontaktade ett stort antal marknadsaktörer lyckades det endast få ökat skydd från fem privata återförsäkringsföretag för 25,85 procent av excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken 2009. Avtalen undertecknades den 30 januari 2009. 16 andra operatörer som SACE BT kontaktade erbjöds samma villkor som de företag som hade tillhandahållit skyddet, men dessa valde att inte delta i återförsäkringsskyddet. Återförsäkringsföretagen var skyldiga att täcka den del av förlusten som översteg 5 miljoner euro, och upp till 40 miljoner. Följande fem privata återförsäkringsföretag deltog i excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken 2009: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd (2,5 %), och Assurisk SA (2,85 %). Moderbolaget SACE tecknade sig den 5 juni 2009 för den resterande delen av försäkringsskyddet, dvs. 74,15 %, enligt samma villkor som de fem privata återförsäkringsföretagen i fråga om prioritering, kapacitet och premier.

c)   
  Den tredje åtgärden
  : En rekapitalisering på 29 miljoner euro som genomfördes den 18 juni 2009 för att täcka de förluster som gjordes 2008.

d)   
  Den fjärde åtgärden
  : En rekapitalisering på 41 miljoner euro som genomfördes den 4 augusti 2009 (21).

| (32) | I tabell 3 återges en kronologisk översikt över de viktigaste besluten och milstolparna för SACE och SACE BT (grundat på de upplysningar och styrkande handlingar som kommissionen har mottagit). Tabellen visar även när olika dokument framställdes eller diskuterades, dokument som det hänvisas till längre fram i detta beslut.

  Tabell 3


  Kronologisk översikt över de fyra åtgärderna och de viktigaste besluten och milstolparna för SACE och SACE BT







  21.11.2003 | — | En studie om olika scenarior för den potentiella marknaden för SACE genomfördes av den externa konsulten McKinsey. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

I tabell 3 återges en kronologisk översikt över de viktigaste besluten och milstolparna för SACE och SACE BT (grundat på de upplysningar och styrkande handlingar som kommissionen har mottagit). Tabellen visar även när olika dokument framställdes eller diskuterades, dokument som det hänvisas till längre fram i detta beslut.

Tabell 3

Kronologisk översikt över de fyra åtgärderna och de viktigaste besluten och milstolparna för SACE och SACE BT

21.11.2003

—

En studie om olika scenarior för den potentiella marknaden för SACE genomfördes av den externa konsulten McKinsey.

17.12.2003

| — | Inbjudan att lämna anbud på konsulttjänster för att utarbeta en affärsplan för SACE:s kortfristiga kreditförsäkringsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Inbjudan att lämna anbud på konsulttjänster för att utarbeta en affärsplan för SACE:s kortfristiga kreditförsäkringsverksamhet.

1.1.2004

| — | Omvandling av Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE till ett publikt aktiebolag med begränsat ansvar (SACE SpA). |
| --- | --- |

—

Omvandling av Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE till ett publikt aktiebolag med begränsat ansvar (SACE SpA).

Mars 2004

| — | KPMG genomförde kompletterande analyser av affärsplanen beträffande den italienska marknaden för kommersiell information, den italienska marknaden för återkrav av krediter och dess huvudaktörer samt kreditförsäkringsmarknaden i Central- och Östeuropa. |
| --- | --- |

—

KPMG genomförde kompletterande analyser av affärsplanen beträffande den italienska marknaden för kommersiell information, den italienska marknaden för återkrav av krediter och dess huvudaktörer samt kreditförsäkringsmarknaden i Central- och Östeuropa.

28.4.2004

| — | Beräkning av SACE:s ”fria eget kapital”. |
| --- | --- |

—

Beräkning av SACE:s ”fria eget kapital”.

1.5.2004

| — | Anslutning av tio nya medlemsstater till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Anslutning av tio nya medlemsstater till Europeiska unionen.

| — | De tio nya medlemsstaternas icke-marknadsmässiga risker omvandlas till marknadsmässiga risker. |
| --- | --- |

—

De tio nya medlemsstaternas icke-marknadsmässiga risker omvandlas till marknadsmässiga risker.

18.5.2004

| — | KPMG lägger fram en affärsplan med de viktigaste inslagen som krävs för att gå med vinst under perioden 2005–2008 för SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione). |
| --- | --- |

—

KPMG lägger fram en affärsplan med de viktigaste inslagen som krävs för att gå med vinst under perioden 2005–2008 för SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione).

| — | SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) godkänner affärsplanen för perioden 2005–2008 i fråga om bildandet av SACE BT. |
| --- | --- |

—

SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) godkänner affärsplanen för perioden 2005–2008 i fråga om bildandet av SACE BT.

27.5.2004

| — | SACE BT bildas. |
| --- | --- |

—

SACE BT bildas.

| — | Ett kapitaltillskott på 105,8 miljoner euro beviljas företaget (den första åtgärden). |
| --- | --- |

—

Ett kapitaltillskott på 105,8 miljoner euro beviljas företaget (den första åtgärden).

3.7.2004

| — | SACE BT får tillstånd från tillsynsmyndigheten, ISVAP, att bedriva verksamhet som försäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

SACE BT får tillstånd från tillsynsmyndigheten, ISVAP, att bedriva verksamhet som försäkringsföretag.

15.10.2004

| — | SACE BT inleder sin verksamhet. |
| --- | --- |

—

SACE BT inleder sin verksamhet.

19.11.2004

| — | SACE BT:s styrelse godkänner revideringen av affärsplanen för perioden 2005–2009. |
| --- | --- |

—

SACE BT:s styrelse godkänner revideringen av affärsplanen för perioden 2005–2009.

Mars 2005

| — | Processen för att förvärva Assedile inleds (22). |
| --- | --- |

—

Processen för att förvärva Assedile inleds (22).

15.4.2005

| — | Den externa konsulten, KPMG, presenterar en värdering av Assedile (som föregås av en bedömning i enlighet med det s.k. datarumsförfarandet). |
| --- | --- |

—

Den externa konsulten, KPMG, presenterar en värdering av Assedile (som föregås av en bedömning i enlighet med det s.k. datarumsförfarandet).

| — | SACE BT:s styrelse diskuterar ett eventuellt förvärv av Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT:s styrelse diskuterar ett eventuellt förvärv av Assedile.

18.4.2005

| — | SACE BT lämnar ett första icke-bindande bud på 70 % av Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT lämnar ett första icke-bindande bud på 70 % av Assedile.

30.5.2005

| — | Den externa konsulten, KPMG, presenterar ett tillägg till värderingen av Assedile. |
| --- | --- |

—

Den externa konsulten, KPMG, presenterar ett tillägg till värderingen av Assedile.

30.9.2005

| — | SACE BT undertecknar det slutliga avtalet om förvärv av 70 % av Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT undertecknar det slutliga avtalet om förvärv av 70 % av Assedile.

19.9.2006

| — | Affärsplan – SACE BT och Ducroire lämnar ett gemensamt bud om förvärv av 66 % av KUP. |
| --- | --- |

—

Affärsplan – SACE BT och Ducroire lämnar ett gemensamt bud om förvärv av 66 % av KUP.

December 2006

| — | Rapport från den externa konsulten till SACE BT och Ducroire om värderingen av 66 % av KUP. |
| --- | --- |

—

Rapport från den externa konsulten till SACE BT och Ducroire om värderingen av 66 % av KUP.

Oktober 2007

| — | SACE BT och Ducroire förvärvar gemensamt 66 % av KUP. |
| --- | --- |

—

SACE BT och Ducroire förvärvar gemensamt 66 % av KUP.

6.3.2008

| — | SACE BT förvärvar resterande 30 % av Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT förvärvar resterande 30 % av Assedile.

30.1.2009

| — | SACE BT lyckas få täckning för 25,85 % av excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken från fem privata återförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

—

SACE BT lyckas få täckning för 25,85 % av excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken från fem privata återförsäkringsföretag.

25.2.2009

| — | SACE BT säljer med förlust sin andel på 33 % av aktierna i KUP till SA Ducroire. |
| --- | --- |

—

SACE BT säljer med förlust sin andel på 33 % av aktierna i KUP till SA Ducroire.

26.5.2009

| — | SACE:s styrelse godkänner överföringen av 29 miljoner euro till SACE BT. |
| --- | --- |

—

SACE:s styrelse godkänner överföringen av 29 miljoner euro till SACE BT.

5.6.2009

| — | SACE tecknar sig för resterande 74,15 % av excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken (den andra åtgärden). |
| --- | --- |

—

SACE tecknar sig för resterande 74,15 % av excess of loss-återförsäkringen för den marknadsmässiga kreditrisken (den andra åtgärden).

18.6.2009

| — | SACE BT:s bolagsstämma går med på att täcka de förluster som gjorts i slutet av 2008 genom att överföra 29 miljoner euro från SACE (den tredje åtgärden) och 0,49 miljoner euro från reserverna (Fondo di organizzazione). |
| --- | --- |

—

SACE BT:s bolagsstämma går med på att täcka de förluster som gjorts i slutet av 2008 genom att överföra 29 miljoner euro från SACE (den tredje åtgärden) och 0,49 miljoner euro från reserverna (Fondo di organizzazione).

1.7.2009

| — | SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) godkänner kapitalöverföringen (versamento in conto capitale) på 41 miljoner euro till SACE BT. |
| --- | --- |

—

SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) godkänner kapitalöverföringen (versamento in conto capitale) på 41 miljoner euro till SACE BT.

4.8.2009

| — | SACE BT:s bolagsstämma godkänner kapitalöverföringen (versamento in conto capitale) på 41 miljoner euro från SACE (den fjärde åtgärden). |
| --- | --- |

—

SACE BT:s bolagsstämma godkänner kapitalöverföringen (versamento in conto capitale) på 41 miljoner euro från SACE (den fjärde åtgärden).

| — | SACE BT:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) godkänner affärsplanen för perioden 2010–2011. |
| --- | --- |

—

SACE BT:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) godkänner affärsplanen för perioden 2010–2011.

7.12.2010

| — | SACE BT:s styrelse godkänner en affärsplan för perioden 2011–2013. |
| --- | --- |

—

SACE BT:s styrelse godkänner en affärsplan för perioden 2011–2013.

24.11.2011

| — | Sammanträde i SACE BT:s styrelse: Revidering av affärsplanen för perioden 2011–2013. |
| --- | --- |

—

Sammanträde i SACE BT:s styrelse: Revidering av affärsplanen för perioden 2011–2013.

23.2.2012

| — | Sammanträde i SACE BT:s styrelse: Revidering av SACE BT:s organisationsmodell. |
| --- | --- |

—

Sammanträde i SACE BT:s styrelse: Revidering av SACE BT:s organisationsmodell.

II.5   SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (33) | När det gäller den första åtgärden förklarade kommissionen att det var möjligt att avstå från att klassificera det första kapitaltillskottet som stöd om tillskottet avsåg icke-marknadsmässiga risker och/eller om det bara rörde sig om att överföra kapital till SACE BT som redan hade anslagits till befintlig kortfristig försäkringsverksamhet inom SACE (inklusive till tidigare icke-marknadsmässiga risker som omvandlades till marknadsmässiga risker den 1 maj 2004). Kommissionen uppgav att den i detta skede inte hade tillräcklig information för att bedöma huruvida dessa villkor var uppfyllda eller inte. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller den första åtgärden förklarade kommissionen att det var möjligt att avstå från att klassificera det första kapitaltillskottet som stöd om tillskottet avsåg icke-marknadsmässiga risker och/eller om det bara rörde sig om att överföra kapital till SACE BT som redan hade anslagits till befintlig kortfristig försäkringsverksamhet inom SACE (inklusive till tidigare icke-marknadsmässiga risker som omvandlades till marknadsmässiga risker den 1 maj 2004). Kommissionen uppgav att den i detta skede inte hade tillräcklig information för att bedöma huruvida dessa villkor var uppfyllda eller inte.

| (34) | För det andra uppgav kommissionen att den hyste tvivel om huruvida Italien handlade på samma sätt som en privat investerare hade handlat i en liknande situation. Detta är det så kallade kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Om detta kriterium är uppfyllt anses stödmottagaren inte ha gynnats av åtgärden.






  a) | När det gäller den första åtgärden betvivlade kommissionen, grundat på den information som den hade tillgång till, att den bedömning av SACE BT:s förväntade lönsamhet som gjordes vid bildandet av företaget 2004 hade varit tillräcklig för att övertyga en investerare i en marknadsekonomi att skjuta till kapital. Kommissionen understryker att den enda affärsplan som i det skedet lades fram endast innehöll prognoser för åren 2005–2008, där den genomsnittliga avkastningen på eget kapital inte uppgick till mer än 5 % 2008 (inklusive ett avdrag på 1,1 miljon euro i utjämningsreserv) (23). Det verkar inte ha gjorts någon ytterligare bedömning av en eventuell ökning av avkastningen för att täcka de inledande förlusterna. Kommissionen underrättades vid den aktuella tidpunkten inte om någon analys av potentiell lönsamhet till följd av eventuella förvärv inom sektorn. Italien uppmanades att inkomma med kompletterande upplysningar för att visa att investeringen hade skett på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- | --- |

(34)

För det andra uppgav kommissionen att den hyste tvivel om huruvida Italien handlade på samma sätt som en privat investerare hade handlat i en liknande situation. Detta är det så kallade kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Om detta kriterium är uppfyllt anses stödmottagaren inte ha gynnats av åtgärden.

a)

När det gäller den första åtgärden betvivlade kommissionen, grundat på den information som den hade tillgång till, att den bedömning av SACE BT:s förväntade lönsamhet som gjordes vid bildandet av företaget 2004 hade varit tillräcklig för att övertyga en investerare i en marknadsekonomi att skjuta till kapital. Kommissionen understryker att den enda affärsplan som i det skedet lades fram endast innehöll prognoser för åren 2005–2008, där den genomsnittliga avkastningen på eget kapital inte uppgick till mer än 5 % 2008 (inklusive ett avdrag på 1,1 miljon euro i utjämningsreserv) (23). Det verkar inte ha gjorts någon ytterligare bedömning av en eventuell ökning av avkastningen för att täcka de inledande förlusterna. Kommissionen underrättades vid den aktuella tidpunkten inte om någon analys av potentiell lönsamhet till följd av eventuella förvärv inom sektorn. Italien uppmanades att inkomma med kompletterande upplysningar för att visa att investeringen hade skett på marknadsmässiga villkor.

| b) | När det gäller den andra åtgärden uppgav kommissionen att den, grundat på de upplysningar som de italienska myndigheterna har tillhandahållit om svårigheterna att hitta återförsäkringsskydd på marknaden, hyste tvivel om huruvida den andra åtgärden inte gav SACE BT en fördel. |
| --- | --- |

b)

När det gäller den andra åtgärden uppgav kommissionen att den, grundat på de upplysningar som de italienska myndigheterna har tillhandahållit om svårigheterna att hitta återförsäkringsskydd på marknaden, hyste tvivel om huruvida den andra åtgärden inte gav SACE BT en fördel.

| c) | När det gäller den tredje och fjärde åtgärden ansåg kommissionen att SACE BT, med tanke på de förluster som företaget gjort, inte hade kunnat anskaffa det kapitalet på marknaden. |
| --- | --- |

c)

När det gäller den tredje och fjärde åtgärden ansåg kommissionen att SACE BT, med tanke på de förluster som företaget gjort, inte hade kunnat anskaffa det kapitalet på marknaden.

| (35) | För det tredje konstaterade kommissionen att de åtgärder som SACE (ett offentligt företag) hade beviljat föreföll kunna tillskrivas staten (kriteriet om statliga medel), men tog inte definitiv ställning i frågan. |
| --- | --- |

(35)

För det tredje konstaterade kommissionen att de åtgärder som SACE (ett offentligt företag) hade beviljat föreföll kunna tillskrivas staten (kriteriet om statliga medel), men tog inte definitiv ställning i frågan.

| (36) | Avslutningsvis uppgav kommissionen att den hyste tvivel om att åtgärderna, om de ansågs utgöra stöd, inte kunde anses förenliga med den inre marknaden. Det verkar inte finnas någon rättslig grund till stöd för att anse att sådana stöd är förenliga. |
| --- | --- |

(36)

Avslutningsvis uppgav kommissionen att den hyste tvivel om att åtgärderna, om de ansågs utgöra stöd, inte kunde anses förenliga med den inre marknaden. Det verkar inte finnas någon rättslig grund till stöd för att anse att sådana stöd är förenliga.

III.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (37) | Kommissionen har endast mottagit synpunkter från SACE. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen har endast mottagit synpunkter från SACE.

IV.   KOMMENTARER TILL BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET OCH KOMPLETTERANDE SYNPUNKTER FRÅN ITALIEN OCH SACE

IV.1   HURUVIDA STÖDET KAN TILLSKRIVAS STATEN

| (38) | Italien och SACE har hävdat att ingen av de fyra åtgärder som SACE har beviljat kan tillskrivas staten. I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet citerar Italien flitigt ur EU-domstolens domar i målen Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) och SIC-RTP (26). På kommissionen begäran har Italien överlämnat en förteckning från SACE över vilka ledamöter som satt i SACE:s styrelse när denna antog respektive åtgärd (27). I förekommande fall har SACE angett vilken befattning inom den offentliga förvaltningen som respektive styrelseledamot hade. |
| --- | --- |

(38)

Italien och SACE har hävdat att ingen av de fyra åtgärder som SACE har beviljat kan tillskrivas staten. I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet citerar Italien flitigt ur EU-domstolens domar i målen Stardust Marine (24), Olympic Airways (25) och SIC-RTP (26). På kommissionen begäran har Italien överlämnat en förteckning från SACE över vilka ledamöter som satt i SACE:s styrelse när denna antog respektive åtgärd (27). I förekommande fall har SACE angett vilken befattning inom den offentliga förvaltningen som respektive styrelseledamot hade.

| (39) | När det gäller den första åtgärden har Italien dessutom hävdat att investeringen i SACE BT var ytterst liten i jämförelse med SACE:s storlek och att detta också tyder på att staten inte hade något skäl att delta i en sådan liten investering, och att stödet således inte kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller den första åtgärden har Italien dessutom hävdat att investeringen i SACE BT var ytterst liten i jämförelse med SACE:s storlek och att detta också tyder på att staten inte hade något skäl att delta i en sådan liten investering, och att stödet således inte kan tillskrivas staten.

| (40) | När det gäller den andra åtgärden har Italien förklarat att CIPE inte är behörig att fatta beslut om SACE:s återförsäkringsverksamhet (28). |
| --- | --- |

(40)

När det gäller den andra åtgärden har Italien förklarat att CIPE inte är behörig att fatta beslut om SACE:s återförsäkringsverksamhet (28).

IV.2   FÖRDELSKRITERIET: DEN FÖRSTA ÅTGÄRDEN

| (41) | I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet har Italien och SACE förklarat att investeringen skedde i enlighet med marknadsmässiga principer. |
| --- | --- |

(41)

I sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet har Italien och SACE förklarat att investeringen skedde i enlighet med marknadsmässiga principer.

| (42) | För att komplettera den dokumentation som tidigare hade överlämnats, och som framför allt utgjordes av den ursprungliga affärsplanen, överlämnade Italien och SACE ytterligare styrkande handlingar (se skälen 6–9). Som svar på ytterligare en fråga från kommissionen meddelade Italien även att det från och med 2003 inte förekom något utbyte mellan ISVAP och SACE/SACE BT beträffande prognoserna från SACE/SACE BT om kapitalkraven och tillgängligt kapital, och att den nationella tillsynsmyndigheten inte heller hade gjort någon bedömning av detta (29). |
| --- | --- |

(42)

För att komplettera den dokumentation som tidigare hade överlämnats, och som framför allt utgjordes av den ursprungliga affärsplanen, överlämnade Italien och SACE ytterligare styrkande handlingar (se skälen 6–9). Som svar på ytterligare en fråga från kommissionen meddelade Italien även att det från och med 2003 inte förekom något utbyte mellan ISVAP och SACE/SACE BT beträffande prognoserna från SACE/SACE BT om kapitalkraven och tillgängligt kapital, och att den nationella tillsynsmyndigheten inte heller hade gjort någon bedömning av detta (29).

| (43) | För det första framhåller SACE att det är ett lönsamt företag. Det är ett välskött företag, och därför finns det ingen anledning att betvivla att det gjorde sin investering i SACE BT på samma sätt som en vanlig investerare hade gjort. För att visa detta tillhandahöll SACE uppgifter som visade att SACE var lönsamt under åren 2004–2010, med en avkastning på eget kapital på över 6 % under samtliga dessa år och en årlig utdelning på mellan 40 och 95 % av vinsten upp till sammanlagt 2,1 miljarder euro, utöver den del av kapitalet på 3,5 miljarder euro som gick tillbaka till staten i dess egenskap av aktieägare. SACE hävdar dessutom att dess investering i SACE BT gjordes med ”fritt eget kapital”, dvs. kapital som inte användes och som SACE hade tillgång till, vilket den 28 april 2004 beräknades uppgå till cirka 250 miljoner euro (30). Dessutom gör SACE gällande att kapitalbeloppet var försumbart jämfört med SACE:s tillgångar och vinster (det belopp som investerades i SACE BT 2004 motsvarade 1,2 % av SACE:s eget kapital och 20 % av SACE:s nettovinst 2004) (31). |
| --- | --- |

(43)

För det första framhåller SACE att det är ett lönsamt företag. Det är ett välskött företag, och därför finns det ingen anledning att betvivla att det gjorde sin investering i SACE BT på samma sätt som en vanlig investerare hade gjort. För att visa detta tillhandahöll SACE uppgifter som visade att SACE var lönsamt under åren 2004–2010, med en avkastning på eget kapital på över 6 % under samtliga dessa år och en årlig utdelning på mellan 40 och 95 % av vinsten upp till sammanlagt 2,1 miljarder euro, utöver den del av kapitalet på 3,5 miljarder euro som gick tillbaka till staten i dess egenskap av aktieägare. SACE hävdar dessutom att dess investering i SACE BT gjordes med ”fritt eget kapital”, dvs. kapital som inte användes och som SACE hade tillgång till, vilket den 28 april 2004 beräknades uppgå till cirka 250 miljoner euro (30). Dessutom gör SACE gällande att kapitalbeloppet var försumbart jämfört med SACE:s tillgångar och vinster (det belopp som investerades i SACE BT 2004 motsvarade 1,2 % av SACE:s eget kapital och 20 % av SACE:s nettovinst 2004) (31).

| (44) | I samband med detta förtydligade Italien dessutom att det inte är SACE som har dragit fördel av statens motgaranti, utan att en sådan garanti avsåg att ge motgarantier för SACE:s motparter. I det avseendet framhöll Italien att motgarantin aldrig användes under perioden 2004–2010, och inte heller gjorde staten några utbetalningar till SACE under denna period (32). |
| --- | --- |

(44)

I samband med detta förtydligade Italien dessutom att det inte är SACE som har dragit fördel av statens motgaranti, utan att en sådan garanti avsåg att ge motgarantier för SACE:s motparter. I det avseendet framhöll Italien att motgarantin aldrig användes under perioden 2004–2010, och inte heller gjorde staten några utbetalningar till SACE under denna period (32).

| (45) | För det andra gjorde SACE gällande att investeringen syftade till att sprida de risker som SACE-koncernen har försäkrat (i form av geografisk och sektorsvis täckning). De kreditrisker som SACE-koncernen täcker, som tidigare var begränsade till icke-marknadsmässiga länder, utvidgades således till Italien och området marknadsmässiga exportkreditrisker (kortfristiga risker inom OECD). Tanken var dessutom att utöka verksamheten till andra affärsområden där de tre största privata marknadsaktörerna bedrev verksamhet. |
| --- | --- |

(45)

För det andra gjorde SACE gällande att investeringen syftade till att sprida de risker som SACE-koncernen har försäkrat (i form av geografisk och sektorsvis täckning). De kreditrisker som SACE-koncernen täcker, som tidigare var begränsade till icke-marknadsmässiga länder, utvidgades således till Italien och området marknadsmässiga exportkreditrisker (kortfristiga risker inom OECD). Tanken var dessutom att utöka verksamheten till andra affärsområden där de tre största privata marknadsaktörerna bedrev verksamhet.

| (46) | För det tredje hävdade SACE att det fanns betydande outnyttjade möjligheter för en ny aktör som SACE BT på marknaden. Den bedömningen gjordes före investeringen. Framför allt präglades den nationella italienska marknaden av en betydligt lägre penetrationsgrad på kreditförsäkringsområdet än andra stora europeiska marknader. Dessutom fanns det en möjlighet att bedriva verksamhet på marknaderna i EU-10, där de stora marknadsaktörerna på kreditförsäkringsområdet vid den aktuella tidpunkten ännu inte var verksamma. Innan investeringen gjordes gjorde den externa konsulten dessutom en grundlig analys av marknadsmöjligheterna. |
| --- | --- |

(46)

För det tredje hävdade SACE att det fanns betydande outnyttjade möjligheter för en ny aktör som SACE BT på marknaden. Den bedömningen gjordes före investeringen. Framför allt präglades den nationella italienska marknaden av en betydligt lägre penetrationsgrad på kreditförsäkringsområdet än andra stora europeiska marknader. Dessutom fanns det en möjlighet att bedriva verksamhet på marknaderna i EU-10, där de stora marknadsaktörerna på kreditförsäkringsområdet vid den aktuella tidpunkten ännu inte var verksamma. Innan investeringen gjordes gjorde den externa konsulten dessutom en grundlig analys av marknadsmöjligheterna.

| (47) | För det fjärde hävdade SACE att SACE BT:s avkastning på eget kapital inte kan jämföras med marknadsgenomsnittet eftersom SACE BT vid den aktuella tidpunkten var ett nybildat företag, medan övriga kortfristiga exportkreditförsäkringsföretag redan var etablerade på marknaden. |
| --- | --- |

(47)

För det fjärde hävdade SACE att SACE BT:s avkastning på eget kapital inte kan jämföras med marknadsgenomsnittet eftersom SACE BT vid den aktuella tidpunkten var ett nybildat företag, medan övriga kortfristiga exportkreditförsäkringsföretag redan var etablerade på marknaden.

| (48) | För det femte hävdade SACE att när SACE BT bildades 2004 för att komma in på marknaden för kortfristiga exportkrediter planerade företagsledningen att nå tillräcklig avkastning på det investerade kapitalet med hjälp av en strategi uppdelad på tre pelare
   (33). I den första pelaren beräknades avkastningen komma från organisk tillväxt inom kreditförsäkringssektorn (av startkaraktär, för vilken den ursprungliga affärsplanen innehåller en fyraårsprognos), i den andra pelaren från verksamhet kopplad till kreditförsäkringarna (andra typer av försäkringar eller tjänster), däribland eventuella förvärv av andra företag i Italien (diversifiering av affärsområden) och i tredje pelaren från geografisk expansion via förvärv av utländska företag (geografisk diversifiering). |
| --- | --- |

(48)

För det femte hävdade SACE att när SACE BT bildades 2004 för att komma in på marknaden för kortfristiga exportkrediter planerade företagsledningen att nå tillräcklig avkastning på det investerade kapitalet med hjälp av en strategi uppdelad på tre pelare
   (33). I den första pelaren beräknades avkastningen komma från organisk tillväxt inom kreditförsäkringssektorn (av startkaraktär, för vilken den ursprungliga affärsplanen innehåller en fyraårsprognos), i den andra pelaren från verksamhet kopplad till kreditförsäkringarna (andra typer av försäkringar eller tjänster), däribland eventuella förvärv av andra företag i Italien (diversifiering av affärsområden) och i tredje pelaren från geografisk expansion via förvärv av utländska företag (geografisk diversifiering).

| (49) | Enligt SACE byggde denna strategi på den externa konsultens analys (34). |
| --- | --- |

(49)

Enligt SACE byggde denna strategi på den externa konsultens analys (34).

| (50) | Enligt SACE borde det vara uppenbart att man i de ekonomiska och finansiella prognoser som gjordes 2004 inte hade kunnat beakta eller förutse effekterna av framtida förvärv som genomfördes de följande åren (35). Med andra ord grundades prognoserna helt på SACE BT:s organiska tillväxt på den italienska marknaden för kreditförsäkringar (den första pelare som nämns ovan i skäl 48) (36). |
| --- | --- |

(50)

Enligt SACE borde det vara uppenbart att man i de ekonomiska och finansiella prognoser som gjordes 2004 inte hade kunnat beakta eller förutse effekterna av framtida förvärv som genomfördes de följande åren (35). Med andra ord grundades prognoserna helt på SACE BT:s organiska tillväxt på den italienska marknaden för kreditförsäkringar (den första pelare som nämns ovan i skäl 48) (36).

| (51) | Eftersom det rörde sig om ett nystartat företag beslutade sig moderbolaget för att skjuta till mer kapital redan från början. Italien hävdar att denna strategi är jämförbar med den strategi som används av privata aktiefonder som gör förskottsinvesteringar som kan användas för eventuella transaktioner. Sådana investeringar bör dock vara föremål för oberoende utvärderingar och vara förenliga med den på förhand fastställda strategin (37). |
| --- | --- |

(51)

Eftersom det rörde sig om ett nystartat företag beslutade sig moderbolaget för att skjuta till mer kapital redan från början. Italien hävdar att denna strategi är jämförbar med den strategi som används av privata aktiefonder som gör förskottsinvesteringar som kan användas för eventuella transaktioner. Sådana investeringar bör dock vara föremål för oberoende utvärderingar och vara förenliga med den på förhand fastställda strategin (37).

| (52) | Italien har dessutom hävdat att även om den ursprungliga planen endast tog upp lönsamheten inom den första pelaren av verksamheten nämndes/övervägdes de två andra pelarna redan då. Pelarna nämndes så tidigt som i en skrivelse av den 17 december 2003, i vilken en konsult uppmanades att lämna offert på utarbetandet av en affärsplan för SACE:s kortfristiga verksamhet (38). Framför allt begärde SACE i sin inbjudan att lämna anbud att den externa konsulten skulle presentera ett begränsat antal scenarier (högst två) som skulle ge SACE en extern tillväxt med hjälp av dess egna medel och ett samarbete med andra enheter, antingen italienska eller utländska. Det kunde exempelvis röra sig om ett samarbete med en av de största marknadsaktörerna, ett samarbete med en mindre aktör (t.ex. CESCE i Spanien eller OND i Belgien) eller ett samarbete med en italiensk aktör som är verksam inom ett annat marknadssegment eller en annan finansiell sektor. |
| --- | --- |

(52)

Italien har dessutom hävdat att även om den ursprungliga planen endast tog upp lönsamheten inom den första pelaren av verksamheten nämndes/övervägdes de två andra pelarna redan då. Pelarna nämndes så tidigt som i en skrivelse av den 17 december 2003, i vilken en konsult uppmanades att lämna offert på utarbetandet av en affärsplan för SACE:s kortfristiga verksamhet (38). Framför allt begärde SACE i sin inbjudan att lämna anbud att den externa konsulten skulle presentera ett begränsat antal scenarier (högst två) som skulle ge SACE en extern tillväxt med hjälp av dess egna medel och ett samarbete med andra enheter, antingen italienska eller utländska. Det kunde exempelvis röra sig om ett samarbete med en av de största marknadsaktörerna, ett samarbete med en mindre aktör (t.ex. CESCE i Spanien eller OND i Belgien) eller ett samarbete med en italiensk aktör som är verksam inom ett annat marknadssegment eller en annan finansiell sektor.

| (53) | När det gäller eventuella förbindelser med tredje man ombads konsulten att framhålla eventuella fördelar med att utnyttja gemensam teknik och sakkunskap, stordrifts- och specialiseringsfördelar och integrering av verksamheten i tidigare och senare led. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller eventuella förbindelser med tredje man ombads konsulten att framhålla eventuella fördelar med att utnyttja gemensam teknik och sakkunskap, stordrifts- och specialiseringsfördelar och integrering av verksamheten i tidigare och senare led.

| (54) | SACE hävdade att styrelsen började diskutera sådana lösningar ungefär samtidigt som SACE BT bildades. För att ytterligare styrka detta påstående har SACE tillhandahållit ett preliminärt utkast om samarbete med OND (Belgien) och CESCE (Spanien) som utarbetades den 5 mars 2004, dvs. innan den första åtgärden beviljades (39). |
| --- | --- |

(54)

SACE hävdade att styrelsen började diskutera sådana lösningar ungefär samtidigt som SACE BT bildades. För att ytterligare styrka detta påstående har SACE tillhandahållit ett preliminärt utkast om samarbete med OND (Belgien) och CESCE (Spanien) som utarbetades den 5 mars 2004, dvs. innan den första åtgärden beviljades (39).

| (55) | För att lägga grunden till framtida expansion på andra marknader och andra affärsområden tillhandahöll konsulten i mars 2004 SACE en detaljerad analys av de marknadsaktörer som var verksamma inom andra affärssegment i Italien (kommersiella informationstjänster och återkrav av krediter) och på kreditförsäkringsmarknaden i Central- och Östeuropa (40) samt en jämförelse av marknadspraxis (i huvudsak stora aktörer) i fråga om kostnader (dvs. för tillhandahållandet av kommersiell information och för återkrav av krediter), tidpunkt för affärsverksamheten, multipel analys av priset på de senaste förvärven inom sektorn för att tillhandahålla kommersiell information samt riktmärkning till bästa praxis på marknaden – med hänsyn till ställningen som ledande aktör inom respektive marknadssegment – i form av operativa affärslösningar. |
| --- | --- |

(55)

För att lägga grunden till framtida expansion på andra marknader och andra affärsområden tillhandahöll konsulten i mars 2004 SACE en detaljerad analys av de marknadsaktörer som var verksamma inom andra affärssegment i Italien (kommersiella informationstjänster och återkrav av krediter) och på kreditförsäkringsmarknaden i Central- och Östeuropa (40) samt en jämförelse av marknadspraxis (i huvudsak stora aktörer) i fråga om kostnader (dvs. för tillhandahållandet av kommersiell information och för återkrav av krediter), tidpunkt för affärsverksamheten, multipel analys av priset på de senaste förvärven inom sektorn för att tillhandahålla kommersiell information samt riktmärkning till bästa praxis på marknaden – med hänsyn till ställningen som ledande aktör inom respektive marknadssegment – i form av operativa affärslösningar.

| (56) | Italien påminner om att förvärvsstrategin började tillämpas mindre än ett år efter det att SACE BT startade sin verksamhet (SACE BT:s första icke-bindande bud på 70 % av Assedile gjordes den 18 april 2005, medan hela processen inleddes i mars 2005, fem månader efter det att SACE BT hade inlett sin verksamhet). Dessutom överlämnade Italien en rad dokument till kommissionen som under perioden 2006–2008 hade lagts fram för SACE BT:s styrelse om möjligheterna till förvärv längre fram (41) (som alla byggde på de externa rådgivarnas värderingar, företagsbesiktning (s.k. due diligence etc., även om vissa av förvärven av olika skäl inte lyckades). |
| --- | --- |

(56)

Italien påminner om att förvärvsstrategin började tillämpas mindre än ett år efter det att SACE BT startade sin verksamhet (SACE BT:s första icke-bindande bud på 70 % av Assedile gjordes den 18 april 2005, medan hela processen inleddes i mars 2005, fem månader efter det att SACE BT hade inlett sin verksamhet). Dessutom överlämnade Italien en rad dokument till kommissionen som under perioden 2006–2008 hade lagts fram för SACE BT:s styrelse om möjligheterna till förvärv längre fram (41) (som alla byggde på de externa rådgivarnas värderingar, företagsbesiktning (s.k. due diligence etc., även om vissa av förvärven av olika skäl inte lyckades).

Finansiella prognoser

| (57) | I inbjudan om att lämna anbud på konsulttjänster bad SACE om finansiella prognoser för tre år framåt (2005–2007). SACE bad bland annat om en kvantifiering av vilka finansiella resurser (dvs. kapitalisering) som krävdes för att utveckla den kortfristiga verksamheten och den förväntade lönsamheten (dvs. avkastning på investerat kapital) (42). |
| --- | --- |

(57)

I inbjudan om att lämna anbud på konsulttjänster bad SACE om finansiella prognoser för tre år framåt (2005–2007). SACE bad bland annat om en kvantifiering av vilka finansiella resurser (dvs. kapitalisering) som krävdes för att utveckla den kortfristiga verksamheten och den förväntade lönsamheten (dvs. avkastning på investerat kapital) (42).

| (58) | SACE hävdade att eftersom det fortfarande var oklart om det gick att göra några förvärv och värderingen ännu inte var tillgänglig var den ursprungliga affärsplanen försiktig och grundades enbart på verksamhetens första pelare (organisk tillväxt på kreditförsäkringsområdet). Trots att den förväntade lönsamheten var begränsad, eftersom förvärvsstrategier inte ingick, förväntades företaget ändå gå med vinst från och med 2007 (det tredje hela verksamhetsåret) (43), och om synergieffekter med moderbolaget (dvs. SACE) räknades in från och med 2006 (det andra hela verksamhetsåret). |
| --- | --- |

(58)

SACE hävdade att eftersom det fortfarande var oklart om det gick att göra några förvärv och värderingen ännu inte var tillgänglig var den ursprungliga affärsplanen försiktig och grundades enbart på verksamhetens första pelare (organisk tillväxt på kreditförsäkringsområdet). Trots att den förväntade lönsamheten var begränsad, eftersom förvärvsstrategier inte ingick, förväntades företaget ändå gå med vinst från och med 2007 (det tredje hela verksamhetsåret) (43), och om synergieffekter med moderbolaget (dvs. SACE) räknades in från och med 2006 (det andra hela verksamhetsåret).

| (59) | Redan i november 2004, endast en månad efter att SACE BT hade startat sin verksamhet, diskuterades en revidering av affärsplanen för perioden 2005–2009 (44) av styrelsen (45) (nedan kallad den reviderade affärsplanen). Den reviderade affärsplanen innehöll en analys av SACE BT:s transaktioner vid starten av verksamheten, nya antaganden om utvecklingen, ekonomisk-finansiella simuleringar och utvecklingsscenarier. I följebrevet till styrelsen anges det tydligt att verksamheten ska utvidgas till borgensförsäkringsmarknaden, och utvecklingsscenariot ska avgränsas när det gäller andra möjligheter till extern tillväxt i de sektorer som erbjuder möjligheter till synergieffekter med SACE BT:s verksamhet, så att avkastningen på hela kapitalinvesteringen i SACE BT följer marknadspraxis. |
| --- | --- |

(59)

Redan i november 2004, endast en månad efter att SACE BT hade startat sin verksamhet, diskuterades en revidering av affärsplanen för perioden 2005–2009 (44) av styrelsen (45) (nedan kallad den reviderade affärsplanen). Den reviderade affärsplanen innehöll en analys av SACE BT:s transaktioner vid starten av verksamheten, nya antaganden om utvecklingen, ekonomisk-finansiella simuleringar och utvecklingsscenarier. I följebrevet till styrelsen anges det tydligt att verksamheten ska utvidgas till borgensförsäkringsmarknaden, och utvecklingsscenariot ska avgränsas när det gäller andra möjligheter till extern tillväxt i de sektorer som erbjuder möjligheter till synergieffekter med SACE BT:s verksamhet, så att avkastningen på hela kapitalinvesteringen i SACE BT följer marknadspraxis.

| (60) | I den reviderade affärsplanen nämndes framför allt uttryckligen de olika pelare som den framtida utvecklingen skulle bygga på: organisk tillväxt inom kreditförsäkringsverksamheten (första pelaren, se skäl 48), expansion till andra affärssegment i Italien (andra pelaren, se skäl 48) och extern tillväxt, med en notering om att detta ”ska utvecklas vidare” (andra och tredje pelaren, se skäl 48), beroende på målföretagets verksamhet). Det kapital som krävdes för den första pelaren uppskattades till 40,3 miljoner euro. När det gäller den andra pelaren specificerades i detalj endast extern expansion inom borgensförsäkringssektorn (cauzioni), med separata finansiella prognoser för det affärsområdet och ett kapitalbehov som uppskattades till 3,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(60)

I den reviderade affärsplanen nämndes framför allt uttryckligen de olika pelare som den framtida utvecklingen skulle bygga på: organisk tillväxt inom kreditförsäkringsverksamheten (första pelaren, se skäl 48), expansion till andra affärssegment i Italien (andra pelaren, se skäl 48) och extern tillväxt, med en notering om att detta ”ska utvecklas vidare” (andra och tredje pelaren, se skäl 48), beroende på målföretagets verksamhet). Det kapital som krävdes för den första pelaren uppskattades till 40,3 miljoner euro. När det gäller den andra pelaren specificerades i detalj endast extern expansion inom borgensförsäkringssektorn (cauzioni), med separata finansiella prognoser för det affärsområdet och ett kapitalbehov som uppskattades till 3,7 miljoner euro.

| (61) | Den reviderade affärsplanen innehöll även en mer detaljerad analys av den förväntade lönsamheten till följd av det kapital som hade anslagits till kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsverksamheten. Den genomsnittliga avkastningen på det egna kapitalet på 44 miljoner euro för de två första produkterna (kreditförsäkringar och borgensåtaganden) uppskattades till 12,5 % (med 40,3 miljoner euro respektive 12,1 % för enbart kreditförsäkringsverksamheten) (46). I dokumentet förklarades att analysen var preliminär och att en mer omfattande redogörelse skulle lämnas i samband med utarbetandet av den ändrade affärsplan som de nya lagkraven tvingade fram (och som förväntades i februari/mars 2005). |
| --- | --- |

(61)

Den reviderade affärsplanen innehöll även en mer detaljerad analys av den förväntade lönsamheten till följd av det kapital som hade anslagits till kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsverksamheten. Den genomsnittliga avkastningen på det egna kapitalet på 44 miljoner euro för de två första produkterna (kreditförsäkringar och borgensåtaganden) uppskattades till 12,5 % (med 40,3 miljoner euro respektive 12,1 % för enbart kreditförsäkringsverksamheten) (46). I dokumentet förklarades att analysen var preliminär och att en mer omfattande redogörelse skulle lämnas i samband med utarbetandet av den ändrade affärsplan som de nya lagkraven tvingade fram (och som förväntades i februari/mars 2005).

| (62) | Enligt den reviderade affärsplanen låg vinstprognosen på 4,8 miljoner euro 2008, och den genomsnittliga avkastningen på hela det egna kapitalet förväntades uppgå till 4,4 % 2009. |
| --- | --- |

(62)

Enligt den reviderade affärsplanen låg vinstprognosen på 4,8 miljoner euro 2008, och den genomsnittliga avkastningen på hela det egna kapitalet förväntades uppgå till 4,4 % 2009.

| (63) | I sina synpunkter av den 15 september 2011 och den 5 mars 2012 redogjorde Italien dessutom för SACE:s beräkning av en på förhand implicit lönsamhet som inkluderar synergieffekterna och förvärven av KUP och Assedile (se tabell 4). För att göra en sådan analys tog Italien hänsyn till tillgängliga förhandsvärderingar vid olika tidpunkter: när den ursprungliga affärsplanen höll på att utarbetas, när förvärvet av 70 % av Assedile övervägdes och värderades, när förvärvet av 100 % av Assedile och 33 % av KUP övervägdes och värderades. De förväntade synergieffekterna från förvärven anges separat i slutet av tabellen. I denna analys beaktas inte inledda och värderade, men inte slutförda, förvärv. Allt överskjutande kapital som inte behövs för de förvärv som nämns i skäl 56 går, innan förvärven identifieras och värderas, till kreditförsäkringsverksamheten (den första pelaren).

  Tabell 4


  SACE:s beräkning av på förhand implicit lönsamhet | Referensår | Kapitalbelopp
  (miljoner euro) | Förväntad vinst efter skatt, under referensåret
  (miljoner euro) | Avkastning på eget kapital |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Situation per den 18 maj 2004 |
| | Enbart kreditförsäkringsverksamheten i enlighet med den ursprungliga affärsplanen från maj 2004 | 2008 | 105 | 3,7 | 3,5 % |
| | | | 105 | 3,7 | 3,5 %
   (47) |
| | | | | | |
| På förhand implicit lönsamhet efter förvärvet av 70 % av Assedile |
| | Förvärv av Assedile (48) | 2009 | 27 | 2,7 | 10,2 % |
| | På egen hand efter förvärvet av Assedile | 2008 | 78 | 3,7 | 4,7 % |
| | | | 105 | 6,4 | 6,1 % |
| | | | | | |
| På förhand implicit lönsamhet efter förvärvet av 100 % av Assedile och 33 % av KUP |
| | Förvärv av Assedile (70 % + 30 %) | 2009 | 41,7 | 3,9 | 9,4 % |
| | Förvärv av KUP (33 %) (49) | 2011 | 13,3 | 1,2 | 8,7 % |
| | På egen hand efter förvärven av Assedile + KUP | 2008 | 50 | 3,7 | 7,4 % |
| | | | 105 | 8,8 | 8,3 |
| | | | | | |
| På förhand implicit lönsamhet efter förvärv och intäkter till följd av synergieffekter |
| | Synergieffekter SACE BT/SACE | | | 1,9 | |
| | Synergieffekter SACE BT/Assedile | | | 0,6 | |
| | | | 105 | 11,3 | 10,8 %
   (47) |

(63)

I sina synpunkter av den 15 september 2011 och den 5 mars 2012 redogjorde Italien dessutom för SACE:s beräkning av en på förhand implicit lönsamhet som inkluderar synergieffekterna och förvärven av KUP och Assedile (se tabell 4). För att göra en sådan analys tog Italien hänsyn till tillgängliga förhandsvärderingar vid olika tidpunkter: när den ursprungliga affärsplanen höll på att utarbetas, när förvärvet av 70 % av Assedile övervägdes och värderades, när förvärvet av 100 % av Assedile och 33 % av KUP övervägdes och värderades. De förväntade synergieffekterna från förvärven anges separat i slutet av tabellen. I denna analys beaktas inte inledda och värderade, men inte slutförda, förvärv. Allt överskjutande kapital som inte behövs för de förvärv som nämns i skäl 56 går, innan förvärven identifieras och värderas, till kreditförsäkringsverksamheten (den första pelaren).

Tabell 4

SACE:s beräkning av på förhand implicit lönsamhet

Referensår

Kapitalbelopp

(miljoner euro)

Förväntad vinst efter skatt, under referensåret

(miljoner euro)

Avkastning på eget kapital

Situation per den 18 maj 2004

Enbart kreditförsäkringsverksamheten i enlighet med den ursprungliga affärsplanen från maj 2004

2008

105

3,7

3,5 %

105

3,7

3,5 %
   (47)

På förhand implicit lönsamhet efter förvärvet av 70 % av Assedile

Förvärv av Assedile (48)

2009

27

2,7

10,2 %

På egen hand efter förvärvet av Assedile

2008

78

3,7

4,7 %

105

6,4

6,1 %

På förhand implicit lönsamhet efter förvärvet av 100 % av Assedile och 33 % av KUP

Förvärv av Assedile (70 % + 30 %)

2009

41,7

3,9

9,4 %

Förvärv av KUP (33 %) (49)

2011

13,3

1,2

8,7 %

På egen hand efter förvärven av Assedile + KUP

2008

50

3,7

7,4 %

105

8,8

8,3

På förhand implicit lönsamhet efter förvärv och intäkter till följd av synergieffekter

Synergieffekter SACE BT/SACE

1,9

Synergieffekter SACE BT/Assedile

0,6

105

11,3

10,8 %
   (47)

| (64) | När det gäller avkastningsgraden skulle en privat investerare ha begärt att få göra en liknande investering (begärd avkastningsgrad). Italien har motsatt sig den avkastningsgrad som klaganden har angett (avkastning på eget kapital på 11,5 %). Italien anser att det urval av företag som låg till grund för beräkningen av avkastningen på eget kapital inte var representativt och att den tidsperiod under vilken avkastningen beräknades inte var tillräcklig. SACE ansåg att en lämplig avkastningsgrad för kreditförsäkringsverksamheten i Italien bör fastställas på grundval av den genomsnittliga lönsamheten för de företag som var verksamma i Italien under åren 1998–2003, dvs. Coface Italy (Viscontea Coface) och Euler-Hermes SIAC, och vara lika med 10,25 % grundat på ett icke-viktat genomsnitt. SACE förklarade att Atradius (Italien) inte ingick i beräkningarna eftersom detta företag under den aktuella perioden uppvisade en volatilitet som påverkade resultatet så mycket att detta blev negativt (– 2,4 % vid användning av ett icke-viktat genomsnitt) (50). |
| --- | --- |

(64)

När det gäller avkastningsgraden skulle en privat investerare ha begärt att få göra en liknande investering (begärd avkastningsgrad). Italien har motsatt sig den avkastningsgrad som klaganden har angett (avkastning på eget kapital på 11,5 %). Italien anser att det urval av företag som låg till grund för beräkningen av avkastningen på eget kapital inte var representativt och att den tidsperiod under vilken avkastningen beräknades inte var tillräcklig. SACE ansåg att en lämplig avkastningsgrad för kreditförsäkringsverksamheten i Italien bör fastställas på grundval av den genomsnittliga lönsamheten för de företag som var verksamma i Italien under åren 1998–2003, dvs. Coface Italy (Viscontea Coface) och Euler-Hermes SIAC, och vara lika med 10,25 % grundat på ett icke-viktat genomsnitt. SACE förklarade att Atradius (Italien) inte ingick i beräkningarna eftersom detta företag under den aktuella perioden uppvisade en volatilitet som påverkade resultatet så mycket att detta blev negativt (– 2,4 % vid användning av ett icke-viktat genomsnitt) (50).

| (65) | Italien hävdade emellertid att den avkastningsgrad som krävs bör beräknas utifrån ett viktat genomsnitt. I de synpunkter som Italien har lämnat beräknade SACE den genomsnittliga avkastningen på eget kapital för perioden 1998–2003 för Coface Italy och Euler Hermes SIAC genom att vikta deras genomsnittliga avkastning på kapital för perioden med den viktade procentandelen bruttopremier för samma period beträffande deras kreditförsäkringsverksamhet. Enligt den beräkningen skulle avkastningsgraden vara lika med 8,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Italien hävdade emellertid att den avkastningsgrad som krävs bör beräknas utifrån ett viktat genomsnitt. I de synpunkter som Italien har lämnat beräknade SACE den genomsnittliga avkastningen på eget kapital för perioden 1998–2003 för Coface Italy och Euler Hermes SIAC genom att vikta deras genomsnittliga avkastning på kapital för perioden med den viktade procentandelen bruttopremier för samma period beträffande deras kreditförsäkringsverksamhet. Enligt den beräkningen skulle avkastningsgraden vara lika med 8,7 %.

| (66) | Italien hävdar att skillnaden mellan den uppskattade avkastningsgrad som följer av användningen av icke-viktade och viktade genomsnitt, dvs. skillnaden mellan 10,25 och 8,7 %, inte är tillräckligt stor för att ha någon avgörande betydelse för en investerare som är intresserad av en medellång eller långsiktig investering. Italien ansåg att det av följande två skäl var lämpligare att använda den viktade genomsnittliga avkastningen på eget kapital (51):






  a) | En beräkning som utgår från ett viktat genomsnitt är en bättre metod än en metod som utgår från ett icke-viktat genomsnitt, eftersom en sådan beräkning i högre grad speglar den avkastning som krävs inom en sektor med två aktörer där det finns stora skillnader i fråga om aktörernas avkastning och mellan olika år och stora skillnader mellan de två aktörernas omsättning (52). |
| --- | --- | --- |

(66)

Italien hävdar att skillnaden mellan den uppskattade avkastningsgrad som följer av användningen av icke-viktade och viktade genomsnitt, dvs. skillnaden mellan 10,25 och 8,7 %, inte är tillräckligt stor för att ha någon avgörande betydelse för en investerare som är intresserad av en medellång eller långsiktig investering. Italien ansåg att det av följande två skäl var lämpligare att använda den viktade genomsnittliga avkastningen på eget kapital (51):

a)

En beräkning som utgår från ett viktat genomsnitt är en bättre metod än en metod som utgår från ett icke-viktat genomsnitt, eftersom en sådan beräkning i högre grad speglar den avkastning som krävs inom en sektor med två aktörer där det finns stora skillnader i fråga om aktörernas avkastning och mellan olika år och stora skillnader mellan de två aktörernas omsättning (52).

| b) | Italien byggde viktningen på bruttopremier som tecknats i kreditförsäkringsverksamheten i syfte att få ett homogent urval som kunde jämföras med den verksamhet som bedrevs av det nya SACE BT 2004 (företaget startade med att bedriva kreditförsäkringsverksamhet och övergick först senare till att även bedriva annan verksamhet). Borgensförsäkringsverksamheten (Raimo cauzioni) ingick inte i beräkningsunderlaget, eftersom den präglas av en annan dynamik än kreditförsäkringsverksamheten. Endast Coface bedrev borgensförsäkringsverksamhet 2004 (53). |
| --- | --- |

b)

Italien byggde viktningen på bruttopremier som tecknats i kreditförsäkringsverksamheten i syfte att få ett homogent urval som kunde jämföras med den verksamhet som bedrevs av det nya SACE BT 2004 (företaget startade med att bedriva kreditförsäkringsverksamhet och övergick först senare till att även bedriva annan verksamhet). Borgensförsäkringsverksamheten (Raimo cauzioni) ingick inte i beräkningsunderlaget, eftersom den präglas av en annan dynamik än kreditförsäkringsverksamheten. Endast Coface bedrev borgensförsäkringsverksamhet 2004 (53).

| (67) | Italien uppgav dessutom att om beräkningen av den avkastningsgrad som krävs grundas på totala premier (dvs. som i enlighet med ovanstående inte begränsas till att uteslutande omfatta kreditförsäkringspremier) blir resultatet 9,5 %. |
| --- | --- |

(67)

Italien uppgav dessutom att om beräkningen av den avkastningsgrad som krävs grundas på totala premier (dvs. som i enlighet med ovanstående inte begränsas till att uteslutande omfatta kreditförsäkringspremier) blir resultatet 9,5 %.

IV.3   FÖRDELSKRITERIET: DEN ANDRA ÅTGÄRDEN

| (68) | SACE hävdar att åtgärden drevs av vinstintresse och därför utgjorde återförsäkringsverksamhet som var förenlig med marknadspraxis. SACE betonade att det återförsäkringsskydd som SACE tillhandahöll till SACE BT 2009 omfattades av samma villkor som de villkor som privata återförsäkringsföretag hade kommit överens om några månader tidigare (se skäl 31). I efterhand framgår det att åtgärden bara gynnade moderbolaget, SACE, som mottog 1,56 miljoner euro (54) i premieinkomster, eftersom SACE BT inte använde sig av återförsäkring för att täcka den förspecificerade skadeexcessen. |
| --- | --- |

(68)

SACE hävdar att åtgärden drevs av vinstintresse och därför utgjorde återförsäkringsverksamhet som var förenlig med marknadspraxis. SACE betonade att det återförsäkringsskydd som SACE tillhandahöll till SACE BT 2009 omfattades av samma villkor som de villkor som privata återförsäkringsföretag hade kommit överens om några månader tidigare (se skäl 31). I efterhand framgår det att åtgärden bara gynnade moderbolaget, SACE, som mottog 1,56 miljoner euro (54) i premieinkomster, eftersom SACE BT inte använde sig av återförsäkring för att täcka den förspecificerade skadeexcessen.

| (69) | Vad gäller beräkningen av kapitalkraven (requisito patrimoniale) i enlighet med förslaget till Solvens II vid den aktuella tidpunkten 2009 (QIS4 tekniska specifikationer) hävdar Italien dessutom att den andra åtgärden inte minskade SACE BT:s kapitalkrav. Framför allt gav skyddet mot skadeexcess inte upphov till några fördelar eftersom det inte erkänns inom den standardmetod som SACE BT använder för att beräkna kapitalkraven. Vad gäller effekterna på kapitalabsorptionen (assorbimento di capitale) förklarade Italien att per definition påverkar alla former av återförsäkring kapitalnivån, inklusive återförsäkring i form av skydd mot skadeexcess (55). Den 4 januari 2012 uppmanade kommissionen specifikt Italien att uppge hur stort undsättningsbelopp SACE BT hade fått till följd av den excess of loss-återförsäkring som tecknades med SACE 2009. Italien tillhandahöll inte de begärda upplysningarna, utan upprepade att excess of loss-återförsäkringen inte ger några lättnader i fråga om de lagstadgade kapitalkraven (requisiti patrimoniali di vigilanza)
   (56). |
| --- | --- |

(69)

Vad gäller beräkningen av kapitalkraven (requisito patrimoniale) i enlighet med förslaget till Solvens II vid den aktuella tidpunkten 2009 (QIS4 tekniska specifikationer) hävdar Italien dessutom att den andra åtgärden inte minskade SACE BT:s kapitalkrav. Framför allt gav skyddet mot skadeexcess inte upphov till några fördelar eftersom det inte erkänns inom den standardmetod som SACE BT använder för att beräkna kapitalkraven. Vad gäller effekterna på kapitalabsorptionen (assorbimento di capitale) förklarade Italien att per definition påverkar alla former av återförsäkring kapitalnivån, inklusive återförsäkring i form av skydd mot skadeexcess (55). Den 4 januari 2012 uppmanade kommissionen specifikt Italien att uppge hur stort undsättningsbelopp SACE BT hade fått till följd av den excess of loss-återförsäkring som tecknades med SACE 2009. Italien tillhandahöll inte de begärda upplysningarna, utan upprepade att excess of loss-återförsäkringen inte ger några lättnader i fråga om de lagstadgade kapitalkraven (requisiti patrimoniali di vigilanza)
   (56).

| (70) | SACE har emellertid gjort gällande (57) att ett av huvudsyftena med återförsäkring är att öka återförsäkringstagarens (cedentens) kapacitet att teckna ytterligare avtal. |
| --- | --- |

(70)

SACE har emellertid gjort gällande (57) att ett av huvudsyftena med återförsäkring är att öka återförsäkringstagarens (cedentens) kapacitet att teckna ytterligare avtal.

| (71) | När det gäller tillämpningen av den undantagsklausul som anges i meddelandet om exportkrediter (58) har Italien gjort gällande att man inte ansåg det lämpligt att bevilja offentligt stöd till denna sektor och därför inte har tillämpat undantagsklausulen (59). SACE ansåg att kommissionens begäran om upplysningar som skulle kunna visa på bristande täckning på exportmarknaden saknade relevans (60). |
| --- | --- |

(71)

När det gäller tillämpningen av den undantagsklausul som anges i meddelandet om exportkrediter (58) har Italien gjort gällande att man inte ansåg det lämpligt att bevilja offentligt stöd till denna sektor och därför inte har tillämpat undantagsklausulen (59). SACE ansåg att kommissionens begäran om upplysningar som skulle kunna visa på bristande täckning på exportmarknaden saknade relevans (60).

IV.4   FÖRDELSKRITERIET: DEN TREDJE OCH FJÄRDE ÅTGÄRDEN

| (72) | SACE hävdar att det genom att anta den tredje och fjärde åtgärden ville se till att SACE BT kom i ”finansiell jämvikt” och säkerställa företagets solvens, i enlighet med de begränsningar som anges i regelverket. När SACE BT:s solvens väl hade säkerställts hade det gått att nå en tillräcklig lönsamhetsnivå (61). SACE framhåller vidare att många privata konkurrenter till SACE BT gjorde förluster under 2008 och 2009. Det fick aktieägarna att ingripa och genomföra betydande kapitaltillskott (på internationell nivå rekapitaliserades dessutom Natixis Coface två gånger 2009 och i början av 2010, samtidigt som Coface gjorde en förlust på 163 miljoner euro 2009). |
| --- | --- |

(72)

SACE hävdar att det genom att anta den tredje och fjärde åtgärden ville se till att SACE BT kom i ”finansiell jämvikt” och säkerställa företagets solvens, i enlighet med de begränsningar som anges i regelverket. När SACE BT:s solvens väl hade säkerställts hade det gått att nå en tillräcklig lönsamhetsnivå (61). SACE framhåller vidare att många privata konkurrenter till SACE BT gjorde förluster under 2008 och 2009. Det fick aktieägarna att ingripa och genomföra betydande kapitaltillskott (på internationell nivå rekapitaliserades dessutom Natixis Coface två gånger 2009 och i början av 2010, samtidigt som Coface gjorde en förlust på 163 miljoner euro 2009).

| (73) | SACE noterar dessutom att samtidigt som i stort sett alla marknadsaktörer har påverkats av den ekonomiska krisen har krisen drabbat SACE BT särskilt hårt. I det sammanhanget påpekar SACE att SACE BT fortfarande befinner sig i startfasen. SACE BT kunde därför inte använda sig av den s.k. utjämningsbestämmelsen (riserva di perequazione) (62) för att hantera de ekonomiska och finansiella riskerna eftersom denna reserv ännu inte har skapats. Alla andra stora konkurrenter till SACE BT – däribland Coface – har kunnat utnyttja denna reserv under den rådande ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(73)

SACE noterar dessutom att samtidigt som i stort sett alla marknadsaktörer har påverkats av den ekonomiska krisen har krisen drabbat SACE BT särskilt hårt. I det sammanhanget påpekar SACE att SACE BT fortfarande befinner sig i startfasen. SACE BT kunde därför inte använda sig av den s.k. utjämningsbestämmelsen (riserva di perequazione) (62) för att hantera de ekonomiska och finansiella riskerna eftersom denna reserv ännu inte har skapats. Alla andra stora konkurrenter till SACE BT – däribland Coface – har kunnat utnyttja denna reserv under den rådande ekonomiska krisen.

| (74) | Som svar på kommissionens begäran i beslutet att inleda förfarandet om att överlämna en beräkning av vad det skulle kosta SACE att sälja eller likvidera SACE BT har SACE gjort gällande att likvideringen av SACE BT enbart är ett teoretiskt alternativ som inte kan genomföras just nu. De främsta skälen till detta är enligt SACE i) bristen på en omedelbar fördel för SACE som aktieägare, eftersom likvideringen snarare skulle ha befäst de negativa resultaten inom ramen för särskilt tuffa omständigheter på marknaden vid den aktuella tidpunkten och allvarligt skulle ha skadat SACE:s goda namn, ii) möjligheten att en sådan åtgärd skulle kunna tolkas av marknaden som en likviditetskris inom SACE, iii) sannolikheten för att försäljningspriset inte skulle vara tillräckligt högt (63). I sitt svar på kommissionens separata begäran om upplysningar om SACE:s exponering på grund av SACE BT före beviljandet av den andra, tredje och fjärde åtgärden har Italien uppgett att om SACE BT:s verksamhet hade upphört och dess tillgångar likviderats under 2009 skulle, rent teoretiskt, skulder till SACE på totalt 2,09 miljoner euro ha befunnit sig i riskzonen. Italien uppgav att nettobalansen mellan tillgångar och skulder gentemot SACE för 2008 hade varit positiv och uppgick till 8,43 miljoner euro (64), vilket innebär att netto skulle SACE ha varit skyldigt SACE BT pengar. |
| --- | --- |

(74)

Som svar på kommissionens begäran i beslutet att inleda förfarandet om att överlämna en beräkning av vad det skulle kosta SACE att sälja eller likvidera SACE BT har SACE gjort gällande att likvideringen av SACE BT enbart är ett teoretiskt alternativ som inte kan genomföras just nu. De främsta skälen till detta är enligt SACE i) bristen på en omedelbar fördel för SACE som aktieägare, eftersom likvideringen snarare skulle ha befäst de negativa resultaten inom ramen för särskilt tuffa omständigheter på marknaden vid den aktuella tidpunkten och allvarligt skulle ha skadat SACE:s goda namn, ii) möjligheten att en sådan åtgärd skulle kunna tolkas av marknaden som en likviditetskris inom SACE, iii) sannolikheten för att försäljningspriset inte skulle vara tillräckligt högt (63). I sitt svar på kommissionens separata begäran om upplysningar om SACE:s exponering på grund av SACE BT före beviljandet av den andra, tredje och fjärde åtgärden har Italien uppgett att om SACE BT:s verksamhet hade upphört och dess tillgångar likviderats under 2009 skulle, rent teoretiskt, skulder till SACE på totalt 2,09 miljoner euro ha befunnit sig i riskzonen. Italien uppgav att nettobalansen mellan tillgångar och skulder gentemot SACE för 2008 hade varit positiv och uppgick till 8,43 miljoner euro (64), vilket innebär att netto skulle SACE ha varit skyldigt SACE BT pengar.

| (75) | SACE uppgav att man vid tillämpningen av kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi även var tvunget att ta hänsyn till de begränsningar som följer av lagstiftningen. [...] (65) SACE hävdar dessutom att en investerare inte bara är inriktad på att investeringen ska vara lönsam, utan även på andra överväganden, såsom att skydda koncernens goda namn eller ge affärsverksamheten en ny inriktning (66). |
| --- | --- |

(75)

SACE uppgav att man vid tillämpningen av kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi även var tvunget att ta hänsyn till de begränsningar som följer av lagstiftningen. [...] (65) SACE hävdar dessutom att en investerare inte bara är inriktad på att investeringen ska vara lönsam, utan även på andra överväganden, såsom att skydda koncernens goda namn eller ge affärsverksamheten en ny inriktning (66).

| (76) | Italien uppgav att beloppet på 70 miljoner euro (den tredje och fjärde åtgärden) utgjorde en del av de kapitaltäckningsbehov som riskhanteringsavdelningen (67) identifierade i maj 2009 och som måste vara förenliga med kraven i det kommande Solvens II-direktivet (68), (69). Simuleringen grundades på den reviderade budgeten för 2009. |
| --- | --- |

(76)

Italien uppgav att beloppet på 70 miljoner euro (den tredje och fjärde åtgärden) utgjorde en del av de kapitaltäckningsbehov som riskhanteringsavdelningen (67) identifierade i maj 2009 och som måste vara förenliga med kraven i det kommande Solvens II-direktivet (68), (69). Simuleringen grundades på den reviderade budgeten för 2009.

| (77) | Enligt SACE fattades besluten att rekapitalisera SACE BT mot bakgrund av att företaget förväntades återställa sin lönsamhet, och förväntades nå ett nollresultat 2011 (70). |
| --- | --- |

(77)

Enligt SACE fattades besluten att rekapitalisera SACE BT mot bakgrund av att företaget förväntades återställa sin lönsamhet, och förväntades nå ett nollresultat 2011 (70).

| (78) | Från och med 2009 gjorde SACE BT enligt Italien stora förändringar i sin organisation, ledning och affärsprocesser. Ändringarna har medfört att företaget har återställt sin långsiktiga lönsamhet och kan gå med vinst 2011, tidigare än prognoserna i affärsplanen för perioden 2011–2013. Mot bakgrund av de ändrade ekonomiska villkoren och de ändrade marknadsvillkoren uppdaterades SACE BT:s affärsplan för perioden 2011–2013 för att ta hänsyn till den rådande krisen och för att fastställa ett antal initiativ för att ytterligare förbättra lönsamheten (se tabell 5). Den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013 godkändes av SACE BT:s styrelse den 24 november 2011. I protokollet från styrelsemötet den 24 november 2011 (dvs. två år efter kapitaltillskotten) anges att den objektiva eller gradvist förbättrade lönsamheten (mätt som avkastning på eget kapital) motsvarar genomsnittet inom sektorn.

  Tabell 5


  SACE BT:s finansiella nyckeltal i affärsplanen för perioden 2010–2011 och den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013 | Faktiska värden | Prognos i affärsplanen för perioden 2010–2011, godkänd av styrelsen den 4 augusti 2009 (72) | Prognos i den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013, godkänd av styrelsen den 24 november 2011 (73) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljoner euro | 2008 (71) | 2009 | 2010 | Reviderad budget
  2009 | Affärsplan
  2010 | Affärsplan
  2011 | 2011
  Prognos | 2012
  Prognos | 2013
  Prognos |
| Bruttopremieinkomster (74) | 99,7 | 95,2 | 94,6 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Försäkringstekniska utgifter för SACE (Sinistri di competenza) | –70,6 | –104,9 | –59,8 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Allmänna utgifter | –36,1 | –38,2 | –37,3 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tekniskt resultat före återförsäkring | –63,0 | –60,0 | 18,2 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tekniskt resultat efter återförsäkring | –39,3 | –56,4 | 5,0 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Intäkter före skatt | –39,5 | –47,3 | –4,8 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Nettointäkter | –29,5 | –34,1 | –4,8 | [≤ 0] | [≤ 0] | [≤ 0] | (...) | (...) | (...) |
| Avkastning på eget kapital före skatt (%) (75) | uppgift saknas | –41,7 % | –4,4 % | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas | (...) | (...) | (...) |
| Avkastning på eget kapital efter skatt (%) (76) | –38,0 % | –30,6 % | –4,4 % | uppgift saknas | uppgift saknas | uppgift saknas | (...) | (...) | (...) |
| Skadeprocent (%) | 131,0 % | 119 % | 67 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Driftskostnadsprocent (%) | 44,6 % | 43 % | 41 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Totalkostnadsprocent (%) | 175,6 % | 163 % | 108 % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(78)

Från och med 2009 gjorde SACE BT enligt Italien stora förändringar i sin organisation, ledning och affärsprocesser. Ändringarna har medfört att företaget har återställt sin långsiktiga lönsamhet och kan gå med vinst 2011, tidigare än prognoserna i affärsplanen för perioden 2011–2013. Mot bakgrund av de ändrade ekonomiska villkoren och de ändrade marknadsvillkoren uppdaterades SACE BT:s affärsplan för perioden 2011–2013 för att ta hänsyn till den rådande krisen och för att fastställa ett antal initiativ för att ytterligare förbättra lönsamheten (se tabell 5). Den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013 godkändes av SACE BT:s styrelse den 24 november 2011. I protokollet från styrelsemötet den 24 november 2011 (dvs. två år efter kapitaltillskotten) anges att den objektiva eller gradvist förbättrade lönsamheten (mätt som avkastning på eget kapital) motsvarar genomsnittet inom sektorn.

Tabell 5

SACE BT:s finansiella nyckeltal i affärsplanen för perioden 2010–2011 och den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013

Faktiska värden

Prognos i affärsplanen för perioden 2010–2011, godkänd av styrelsen den 4 augusti 2009 (72)

Prognos i den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013, godkänd av styrelsen den 24 november 2011 (73)

Miljoner euro

2008 (71)

2009

2010

Reviderad budget

2009

Affärsplan

2010

Affärsplan

2011

2011

Prognos

2012

Prognos

2013

Prognos

Bruttopremieinkomster (74)

99,7

95,2

94,6

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Försäkringstekniska utgifter för SACE (Sinistri di competenza)

–70,6

–104,9

–59,8

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Allmänna utgifter

–36,1

–38,2

–37,3

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tekniskt resultat före återförsäkring

–63,0

–60,0

18,2

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tekniskt resultat efter återförsäkring

–39,3

–56,4

5,0

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Intäkter före skatt

–39,5

–47,3

–4,8

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Nettointäkter

–29,5

–34,1

–4,8

[≤ 0]

[≤ 0]

[≤ 0]

(...)

(...)

(...)

Avkastning på eget kapital före skatt (%) (75)

uppgift saknas

–41,7 %

–4,4 %

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

(...)

(...)

(...)

Avkastning på eget kapital efter skatt (%) (76)

–38,0 %

–30,6 %

–4,4 %

uppgift saknas

uppgift saknas

uppgift saknas

(...)

(...)

(...)

Skadeprocent (%)

131,0 %

119 %

67 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Driftskostnadsprocent (%)

44,6 %

43 %

41 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Totalkostnadsprocent (%)

175,6 %

163 %

108 %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (79) | I sina sista synpunkter av den 30 mars 2012 upprepade Italien att åtgärderna inte kan tillskrivas staten och att de var förenliga med kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi. För det första förklarade Italien att åtgärderna var koncerninterna beslut för att skydda koncernens goda namn. För det andra hävdade Italien att SACE är verksamt som marknadsaktör och investerar sina resurser i utvecklingen av den affärsverksamhet som det bedriver, utan att på något sätt förlita sig till offentligt stöd. Under krisen behöll SACE sin lönsamhet och betalade utdelning till staten. Enligt Italien såg SACE därför aldrig något behov av att utarbeta en omstruktureringsplan och anmäla denna till kommissionen i enlighet med kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) (77). Inte heller den nationella tillsynsmyndigheten, ISVAP, gjorde några invändningar eller begärde särskilda förfaranden efter rekapitaliseringen av SACE BT. Slutligen vidhöll Italien sin bedömning att det vid den aktuella tidpunkten hade varit mycket svårt att hitta en potentiell köpare till SACE BT. |
| --- | --- |

(79)

I sina sista synpunkter av den 30 mars 2012 upprepade Italien att åtgärderna inte kan tillskrivas staten och att de var förenliga med kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi. För det första förklarade Italien att åtgärderna var koncerninterna beslut för att skydda koncernens goda namn. För det andra hävdade Italien att SACE är verksamt som marknadsaktör och investerar sina resurser i utvecklingen av den affärsverksamhet som det bedriver, utan att på något sätt förlita sig till offentligt stöd. Under krisen behöll SACE sin lönsamhet och betalade utdelning till staten. Enligt Italien såg SACE därför aldrig något behov av att utarbeta en omstruktureringsplan och anmäla denna till kommissionen i enlighet med kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet) (77). Inte heller den nationella tillsynsmyndigheten, ISVAP, gjorde några invändningar eller begärde särskilda förfaranden efter rekapitaliseringen av SACE BT. Slutligen vidhöll Italien sin bedömning att det vid den aktuella tidpunkten hade varit mycket svårt att hitta en potentiell köpare till SACE BT.

| (80) | Italien hävdar att SACE BT:s kris inte orsakades av interna processer, ändrad efterfrågan eller andra faktorer som skulle göra det nödvändigt att kraftigt ompröva affärsmodellen och därefter omstrukturera företaget, utan snarare av en kraftig ökning av antalet fordringar på grund av krisen. Mot bakgrund av denna situation hävdar Italien att SACE helt oberoende, och i överensstämmelse med hur en marknadsaktör hade handlat, beslutade sig för tillföra det extra kapitalet och införa de nödvändiga förändringarna av organisationen och ledningen. |
| --- | --- |

(80)

Italien hävdar att SACE BT:s kris inte orsakades av interna processer, ändrad efterfrågan eller andra faktorer som skulle göra det nödvändigt att kraftigt ompröva affärsmodellen och därefter omstrukturera företaget, utan snarare av en kraftig ökning av antalet fordringar på grund av krisen. Mot bakgrund av denna situation hävdar Italien att SACE helt oberoende, och i överensstämmelse med hur en marknadsaktör hade handlat, beslutade sig för tillföra det extra kapitalet och införa de nödvändiga förändringarna av organisationen och ledningen.

IV.5   STÖDETS FÖRENLIGHET

| (81) | Merparten av Italiens och SACE:s synpunkter rör beslutet att inleda förfarandet. I synpunkterna hävdas att åtgärderna är förenliga med kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi och inte kan tillskrivas staten, och följaktligen inte utgör statligt stöd. Om kommissionen trots detta skulle anse att åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget bör åtgärderna enligt SACE ändå godkännas och förklaras förenliga med den inre marknaden (78). När det gäller den andra åtgärden betraktar SACE kommissionens tvivel beträffande den åtgärdens förenlighet som rent spekulativa (79). När det gäller den tredje och fjärde åtgärden har SACE upprepat sin uppfattning att det, grundat på de meddelanden som kommissionen har citerat (80), i vilket fall som helst går att anse att dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

(81)

Merparten av Italiens och SACE:s synpunkter rör beslutet att inleda förfarandet. I synpunkterna hävdas att åtgärderna är förenliga med kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi och inte kan tillskrivas staten, och följaktligen inte utgör statligt stöd. Om kommissionen trots detta skulle anse att åtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget bör åtgärderna enligt SACE ändå godkännas och förklaras förenliga med den inre marknaden (78). När det gäller den andra åtgärden betraktar SACE kommissionens tvivel beträffande den åtgärdens förenlighet som rent spekulativa (79). När det gäller den tredje och fjärde åtgärden har SACE upprepat sin uppfattning att det, grundat på de meddelanden som kommissionen har citerat (80), i vilket fall som helst går att anse att dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i fördraget.

V.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

V.1   FÖREKOMST AV STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I FÖRDRAGET

| (82) | Det är nödvändigt att göra en bedömning av huruvida de fyra åtgärder som anges i avsnitt II.4 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(82)

Det är nödvändigt att göra en bedömning av huruvida de fyra åtgärder som anges i avsnitt II.4 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt artikel 107.1 i fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (83) | För att bedöma om en åtgärd utgör statligt stöd måste kommissionen därför pröva om följande villkor är uppfyllda: Stödet måste kunna tillskrivas staten och ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, det måste gynna vissa företag eller viss produktion, snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(83)

För att bedöma om en åtgärd utgör statligt stöd måste kommissionen därför pröva om följande villkor är uppfyllda: Stödet måste kunna tillskrivas staten och ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, det måste gynna vissa företag eller viss produktion, snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (84) | Eftersom villkoren är kumulativa måste samtliga villkor vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd. Om ett av villkoren inte är uppfyllt kan den relevanta åtgärden således inte anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom villkoren är kumulativa måste samtliga villkor vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd. Om ett av villkoren inte är uppfyllt kan den relevanta åtgärden således inte anses utgöra statligt stöd.

| (85) | I skäl 61 i beslutet att inleda förfarandet tillkännagav kommissionen att den del av åtgärderna som uppfyllde ett av nedanstående två villkor inte utgjorde statligt stöd:






  a) | Det kapital/den återförsäkring som gynnar de icke-marknadsmässiga riskerna (till skillnad från marknadsmässiga risker) (det första undantagskriteriet). Det finns ingen marknad för dessa risker, och därför skulle statligt stöd inte snedvrida konkurrensen mellan försäkringsföretag. En sådan åtgärd kan därför undantas från att klassificeras som statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(85)

I skäl 61 i beslutet att inleda förfarandet tillkännagav kommissionen att den del av åtgärderna som uppfyllde ett av nedanstående två villkor inte utgjorde statligt stöd:

a)

Det kapital/den återförsäkring som gynnar de icke-marknadsmässiga riskerna (till skillnad från marknadsmässiga risker) (det första undantagskriteriet). Det finns ingen marknad för dessa risker, och därför skulle statligt stöd inte snedvrida konkurrensen mellan försäkringsföretag. En sådan åtgärd kan därför undantas från att klassificeras som statligt stöd.

| b) | Det kapitaltillskott till SACE BT som redan implicit hade tilldelats (för att vända) marknadsmässiga risker inom SACE BT (eftersom ett sådant kapital, om det överfördes till SACE BT tillsammans med verksamhet som redan stöddes inom SACE, skulle utgöra en fortsättning av samma verksamhet med hjälp av samma kapital men i en annan rättslig form). Överföringen av det kapitalet skulle därför inte ge dessa verksamheter en fördel, och åtgärden behöver följaktligen inte klassificeras som statligt stöd) (det andra undantagskriteriet). |
| --- | --- |

b)

Det kapitaltillskott till SACE BT som redan implicit hade tilldelats (för att vända) marknadsmässiga risker inom SACE BT (eftersom ett sådant kapital, om det överfördes till SACE BT tillsammans med verksamhet som redan stöddes inom SACE, skulle utgöra en fortsättning av samma verksamhet med hjälp av samma kapital men i en annan rättslig form). Överföringen av det kapitalet skulle därför inte ge dessa verksamheter en fördel, och åtgärden behöver följaktligen inte klassificeras som statligt stöd) (det andra undantagskriteriet).

| (86) | När det gäller det andra undantagskriteriet bekräftade SACE att inget kapital hade tilldelats de icke-marknadsmässiga risker som avsåg medlemsstaterna i EU-10, vilka hade omvandlats till marknadsmässiga risker innan SACE BT hade bildats (81). Detta är förenligt med Italiens resonemang om att företaget var ett nystartat företag (se även skälen 96–100). |
| --- | --- |

(86)

När det gäller det andra undantagskriteriet bekräftade SACE att inget kapital hade tilldelats de icke-marknadsmässiga risker som avsåg medlemsstaterna i EU-10, vilka hade omvandlats till marknadsmässiga risker innan SACE BT hade bildats (81). Detta är förenligt med Italiens resonemang om att företaget var ett nystartat företag (se även skälen 96–100).

| (87) | När det gäller det första undantagskriteriet besvarade SACE kommissionens begäran om upplysningar om fördelningen mellan marknadsmässiga och icke-marknadsmässiga risker (82) genom att förklara att de relativa volymerna i fråga om icke-marknadsmässiga verksamheter i SACE BT är mycket små (83). Italien har vidare gjort gällande att SACE BT hanterar de icke-marknadsmässiga riskerna i enlighet med vanliga marknadsvillkor, utan någon statlig garanti, och att dessa risker inte omfattas av det tröskelvärde som CIPE varje år fastställer för icke-marknadsmässiga risker med kortare löptid än 24 månader (84). |
| --- | --- |

(87)

När det gäller det första undantagskriteriet besvarade SACE kommissionens begäran om upplysningar om fördelningen mellan marknadsmässiga och icke-marknadsmässiga risker (82) genom att förklara att de relativa volymerna i fråga om icke-marknadsmässiga verksamheter i SACE BT är mycket små (83). Italien har vidare gjort gällande att SACE BT hanterar de icke-marknadsmässiga riskerna i enlighet med vanliga marknadsvillkor, utan någon statlig garanti, och att dessa risker inte omfattas av det tröskelvärde som CIPE varje år fastställer för icke-marknadsmässiga risker med kortare löptid än 24 månader (84).

| (88) | Kommissionen noterar att det i meddelandet om exportkrediter anges att om medlemsstaterna vill subventionera sina icke-marknadsmässiga risker måste de införa separat redovisning och garantera att inget stöd går till marknadsmässiga risker. I det aktuella ärendet var ingen av SACE:s åtgärder särskilt inriktad på stöd till den lilla verksamhet som bedrevs på området icke-marknadsmässiga risker. Italien har inte anfört att man ville stödja de icke-marknadsmässiga riskerna och anser att samtliga åtgärder beviljades hela SACE BT (och inte en specifik verksamhet) och att detta skedde på marknadsvillkor. Italien har inga invändningar mot att alla dessa åtgärder analyseras i enlighet med kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi för att fastställa huruvida det rör sig om en fördel. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen noterar att det i meddelandet om exportkrediter anges att om medlemsstaterna vill subventionera sina icke-marknadsmässiga risker måste de införa separat redovisning och garantera att inget stöd går till marknadsmässiga risker. I det aktuella ärendet var ingen av SACE:s åtgärder särskilt inriktad på stöd till den lilla verksamhet som bedrevs på området icke-marknadsmässiga risker. Italien har inte anfört att man ville stödja de icke-marknadsmässiga riskerna och anser att samtliga åtgärder beviljades hela SACE BT (och inte en specifik verksamhet) och att detta skedde på marknadsvillkor. Italien har inga invändningar mot att alla dessa åtgärder analyseras i enlighet med kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi för att fastställa huruvida det rör sig om en fördel.

| (89) | Kommissionen håller därför med Italien och SACE om att de undantag som anges i kapitel 4.1.1 och 4.1.2 i beslutet att inleda förfarandet inte kan tillämpas i det aktuella ärendet. Grundat på dessa undantagskriterier kan det därför inte uteslutas att (en del av) de fyra åtgärderna kan klassificeras som stöd. Det totala kapitaltillskottet till SACE BT på 105,8 miljoner euro (den första åtgärden) och de övriga åtgärderna skulle i sin helhet kunna utgöra statligt stöd och omfattas av bedömningen. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen håller därför med Italien och SACE om att de undantag som anges i kapitel 4.1.1 och 4.1.2 i beslutet att inleda förfarandet inte kan tillämpas i det aktuella ärendet. Grundat på dessa undantagskriterier kan det därför inte uteslutas att (en del av) de fyra åtgärderna kan klassificeras som stöd. Det totala kapitaltillskottet till SACE BT på 105,8 miljoner euro (den första åtgärden) och de övriga åtgärderna skulle i sin helhet kunna utgöra statligt stöd och omfattas av bedömningen.

V.1.1   Förekomsten av en fördel

V.1.1.1   Allmänna principer för bedömningen av förekomsten av en fördel

| (90) | Som föreskrivs i skälen 80–82 i beslutet att inleda förfarandet är det, för att fastställa huruvida ett kapitaltillskott ger en konkurrensfördel, enligt fast rättspraxis nödvändigt att bedöma huruvida en privat investerare i en marknadsekonomi under liknande omständigheter skulle ha gjort lika stora kapitaltillskott (85). Härvidlag ska i synnerhet tillgänglig information och den utveckling som förefaller trolig vid tidpunkten för tillskotten beaktas (86). |
| --- | --- |

(90)

Som föreskrivs i skälen 80–82 i beslutet att inleda förfarandet är det, för att fastställa huruvida ett kapitaltillskott ger en konkurrensfördel, enligt fast rättspraxis nödvändigt att bedöma huruvida en privat investerare i en marknadsekonomi under liknande omständigheter skulle ha gjort lika stora kapitaltillskott (85). Härvidlag ska i synnerhet tillgänglig information och den utveckling som förefaller trolig vid tidpunkten för tillskotten beaktas (86).

| (91) | Kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi är ett test som ska tillämpas
  före
  investeringen, dvs. man ska fastställa huruvida en investerare i en marknadsekonomi vid den tidpunkt då investeringen planerades skulle ha gjort ett lika stort kapitaltillskott. En investerare i en marknadsekonomi skulle ta hänsyn till de risker som är förbundna med investeringen – och kräva högre avkastning från mer riskabla investeringar, t.ex. inom sektorn för finansiella tjänster. Om särskilda lagstadgade kapitaltäckningskrav, likviditetskrav och liknande krav gör att investeringen inte skulle bli lönsam, skulle en privat investerare i en marknadsekonomi snarare välja att inte fullfölja investeringen än att gå vidare med en investering som uppfyller de lagstadgade kraven men inte ger tillräcklig avkastning. |
| --- | --- |

(91)

Kriteriet om en investerare i en marknadsekonomi är ett test som ska tillämpas
  före
  investeringen, dvs. man ska fastställa huruvida en investerare i en marknadsekonomi vid den tidpunkt då investeringen planerades skulle ha gjort ett lika stort kapitaltillskott. En investerare i en marknadsekonomi skulle ta hänsyn till de risker som är förbundna med investeringen – och kräva högre avkastning från mer riskabla investeringar, t.ex. inom sektorn för finansiella tjänster. Om särskilda lagstadgade kapitaltäckningskrav, likviditetskrav och liknande krav gör att investeringen inte skulle bli lönsam, skulle en privat investerare i en marknadsekonomi snarare välja att inte fullfölja investeringen än att gå vidare med en investering som uppfyller de lagstadgade kraven men inte ger tillräcklig avkastning.

| (92) | En privat investerare nöjer sig inte med att en investering inte är förlustbringande eller ger begränsade vinster. En privat investerare i en marknadsekonomi söker nämligen uppnå en rimlig maximering av avkastningen på sin investering i förhållande till sina intressen, även vid placeringar i företag i vilka investeraren redan innehar andelar (87). Även om den genomsnittliga avkastningen inom sektorn bara utgör en aspekt av kommissionens bedömning skulle en försiktig privat investerare i en marknadsekonomi, vid beräkningen av en rimlig ersättning för sin investering, i princip kräva en minimiavkastning motsvarande den genomsnittliga avkastningen inom den berörda sektorn (88). |
| --- | --- |

(92)

En privat investerare nöjer sig inte med att en investering inte är förlustbringande eller ger begränsade vinster. En privat investerare i en marknadsekonomi söker nämligen uppnå en rimlig maximering av avkastningen på sin investering i förhållande till sina intressen, även vid placeringar i företag i vilka investeraren redan innehar andelar (87). Även om den genomsnittliga avkastningen inom sektorn bara utgör en aspekt av kommissionens bedömning skulle en försiktig privat investerare i en marknadsekonomi, vid beräkningen av en rimlig ersättning för sin investering, i princip kräva en minimiavkastning motsvarande den genomsnittliga avkastningen inom den berörda sektorn (88).

| (93) | Enligt aktuell rättspraxis (89) ska en medlemsstat som åberopar att ett stöd är förenligt med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi – om tvivel därom råder – entydigt visa, med stöd av objektiva och kontrollerbara omständigheter, att åtgärden vidtagits av staten i dess egenskap av aktieägare, dvs. att staten handlade på marknadsvillkor. I detta avseende kan det bland annat erfordras att omständigheter anförs som visar att beslutet fattats med stöd av ekonomiska kalkyler som kan jämföras med sådana kalkyler som en rationell privat investerare – som befinner sig i en situation som ligger så nära den situation som medlemsstaten befinner sig i som möjligt – skulle ha låtit upprätta före ett investeringsbeslut för att utröna om en sådan investering kommer att löna sig. Det enda som är relevant för bedömningen angående kriteriet om en privat investerare är dels sådana uppgifter som fanns tillgängliga då investeringsbeslutet fattades, dels sådana utvecklingstendenser som kunde förutses då nämnda investeringsbeslut fattades. Detta är särskilt fallet då kommissionen (såsom i det aktuella ärendet) prövar om en investering som inte anmälts till kommissionen, och som redan har genomförts av den berörda medlemsstaten då kommissionen genomför sin prövning, utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(93)

Enligt aktuell rättspraxis (89) ska en medlemsstat som åberopar att ett stöd är förenligt med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi – om tvivel därom råder – entydigt visa, med stöd av objektiva och kontrollerbara omständigheter, att åtgärden vidtagits av staten i dess egenskap av aktieägare, dvs. att staten handlade på marknadsvillkor. I detta avseende kan det bland annat erfordras att omständigheter anförs som visar att beslutet fattats med stöd av ekonomiska kalkyler som kan jämföras med sådana kalkyler som en rationell privat investerare – som befinner sig i en situation som ligger så nära den situation som medlemsstaten befinner sig i som möjligt – skulle ha låtit upprätta före ett investeringsbeslut för att utröna om en sådan investering kommer att löna sig. Det enda som är relevant för bedömningen angående kriteriet om en privat investerare är dels sådana uppgifter som fanns tillgängliga då investeringsbeslutet fattades, dels sådana utvecklingstendenser som kunde förutses då nämnda investeringsbeslut fattades. Detta är särskilt fallet då kommissionen (såsom i det aktuella ärendet) prövar om en investering som inte anmälts till kommissionen, och som redan har genomförts av den berörda medlemsstaten då kommissionen genomför sin prövning, utgör statligt stöd.

| (94) | Vid sin egen bedömning av huruvida stödet är förenligt med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi måste kommissionen göra en helhetsbedömning. Utöver de omständigheter som åberopats av medlemsstaten ska kommissionen vid denna helhetsbedömning beakta alla andra relevanta omständigheter som gör det möjligt för kommissionen att avgöra om den aktuella åtgärden har vidtagits av medlemsstaten i dess egenskap av aktieägare, dvs. som en investerare i en marknadsekonomi, eller i dess egenskap av myndighetsutövare. Sådana omständigheter som är relevanta för denna bedömning kan särskilt utgöras av åtgärdens karaktär och föremål, det sammanhang som låg bakom åtgärdens vidtagande, det eftersträvade syftet med åtgärden samt de regler som gäller för densamma (90). |
| --- | --- |

(94)

Vid sin egen bedömning av huruvida stödet är förenligt med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi måste kommissionen göra en helhetsbedömning. Utöver de omständigheter som åberopats av medlemsstaten ska kommissionen vid denna helhetsbedömning beakta alla andra relevanta omständigheter som gör det möjligt för kommissionen att avgöra om den aktuella åtgärden har vidtagits av medlemsstaten i dess egenskap av aktieägare, dvs. som en investerare i en marknadsekonomi, eller i dess egenskap av myndighetsutövare. Sådana omständigheter som är relevanta för denna bedömning kan särskilt utgöras av åtgärdens karaktär och föremål, det sammanhang som låg bakom åtgärdens vidtagande, det eftersträvade syftet med åtgärden samt de regler som gäller för densamma (90).

V.1.1.2   Förekomsten av en fördel i den första åtgärden

| (95) | I skälen 95 och 96 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den hyste tvivel om huruvida den första åtgärden uppfyllde kriteriet avseende en privat investerare i en marknadsekonomi. I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den parameter som ska bedömas är investeringens förväntade avkastning enligt affärsplanen. Enligt fast rätts- och beslutspraxis (91) hade moderbolaget SACE, i likhet med en investerare i en marknadsekonomi under liknande omständigheter, möjlighet att välja att inte skjuta till kapital utan i stället använda kapitalet i företagets övriga verksamhet eller ge tillbaka det till staten i form av utdelning. |
| --- | --- |

(95)

I skälen 95 och 96 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den hyste tvivel om huruvida den första åtgärden uppfyllde kriteriet avseende en privat investerare i en marknadsekonomi. I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att den parameter som ska bedömas är investeringens förväntade avkastning enligt affärsplanen. Enligt fast rätts- och beslutspraxis (91) hade moderbolaget SACE, i likhet med en investerare i en marknadsekonomi under liknande omständigheter, möjlighet att välja att inte skjuta till kapital utan i stället använda kapitalet i företagets övriga verksamhet eller ge tillbaka det till staten i form av utdelning.

| (96) | Det bör noteras att SACE använde sig av separat redovisning för de marknadsmässiga riskerna under perioden mellan det datum då respektive risker automatiskt blev marknadsmässiga (den 1 maj 2004) och det datum SACE BT bildades (den 27 maj 2004) (se tabell 1 i skäl 19 i beslutet att inleda förfarandet). Inga tillgångar skulder eller avtal överfördes emellertid från de upprättade separata kontona till SACE BT (de avtal för marknadsmässiga risker som redovisades i den separata redovisningen avslutades antingen för att försäkringsavtalen löpte ut eller för att avtalen sades upp, de berörda marknadsmässiga riskerna täcktes gradvist genom nya försäkringsavtal inom SACE BT (92)). Det sistnämnda företaget bedrev en nystartad affärsverksamhet. |
| --- | --- |

(96)

Det bör noteras att SACE använde sig av separat redovisning för de marknadsmässiga riskerna under perioden mellan det datum då respektive risker automatiskt blev marknadsmässiga (den 1 maj 2004) och det datum SACE BT bildades (den 27 maj 2004) (se tabell 1 i skäl 19 i beslutet att inleda förfarandet). Inga tillgångar skulder eller avtal överfördes emellertid från de upprättade separata kontona till SACE BT (de avtal för marknadsmässiga risker som redovisades i den separata redovisningen avslutades antingen för att försäkringsavtalen löpte ut eller för att avtalen sades upp, de berörda marknadsmässiga riskerna täcktes gradvist genom nya försäkringsavtal inom SACE BT (92)). Det sistnämnda företaget bedrev en nystartad affärsverksamhet.

| (97) | Det måste dessutom betonas att SACE BT bildades för att inrikta sig på ny affärsverksamhet, som SACE inte tidigare inte hade ägnat sig åt. Innan SACE BT bildades, och innan det fick sitt första kapitaltillskott, hade SACE redan i slutet av 2003 vänt sig till externa experter för att få dem att bekräfta och ytterligare utveckla de affärsmöjligheter som SACE hade identifierat, så att SACE kunde utvidga sin verksamhet till segmentet för marknadsmässiga risker. De största möjligheterna identifierades i de marknadssegment där de stora aktörerna på kreditförsäkringsmarknaden inte hade någon närvaro vid den aktuella tidpunkten, dvs. tillhandahållandet av kreditförsäkringar i Italien för inhemska krediter och exportkreditförsäkring för italienska exportföretag, främst små och medelstora företag, gentemot länder med marknadsmässig risk. |
| --- | --- |

(97)

Det måste dessutom betonas att SACE BT bildades för att inrikta sig på ny affärsverksamhet, som SACE inte tidigare inte hade ägnat sig åt. Innan SACE BT bildades, och innan det fick sitt första kapitaltillskott, hade SACE redan i slutet av 2003 vänt sig till externa experter för att få dem att bekräfta och ytterligare utveckla de affärsmöjligheter som SACE hade identifierat, så att SACE kunde utvidga sin verksamhet till segmentet för marknadsmässiga risker. De största möjligheterna identifierades i de marknadssegment där de stora aktörerna på kreditförsäkringsmarknaden inte hade någon närvaro vid den aktuella tidpunkten, dvs. tillhandahållandet av kreditförsäkringar i Italien för inhemska krediter och exportkreditförsäkring för italienska exportföretag, främst små och medelstora företag, gentemot länder med marknadsmässig risk.

| (98) | Dessutom byggde SACE BT:s affärsplan på en riktmärkning av marknaden och på att skapa en helt ny en företagsstruktur, snarare än på en fortsättning av tidigare affärsverksamhet. Affärsplanen byggde med andra ord inte på affärsverksamhetens nuvarande resultat (eller omstrukturering av tidigare affärsverksamhet) utan på att bygga upp en helt ny affärsverksamhet. |
| --- | --- |

(98)

Dessutom byggde SACE BT:s affärsplan på en riktmärkning av marknaden och på att skapa en helt ny en företagsstruktur, snarare än på en fortsättning av tidigare affärsverksamhet. Affärsplanen byggde med andra ord inte på affärsverksamhetens nuvarande resultat (eller omstrukturering av tidigare affärsverksamhet) utan på att bygga upp en helt ny affärsverksamhet.

| (99) | SACE BT utgör därför inte en fortsättning på en verksamhet som redan bedrevs inom SACE, utan är resultatet av ett beslut att bilda ett nytt företag och utveckla en ekonomisk verksamhet som inte bedrevs inom SACE. |
| --- | --- |

(99)

SACE BT utgör därför inte en fortsättning på en verksamhet som redan bedrevs inom SACE, utan är resultatet av ett beslut att bilda ett nytt företag och utveckla en ekonomisk verksamhet som inte bedrevs inom SACE.

| (100) | Tack vare de faktauppgifter som Italien och SACE har tillhandahållit inom ramen för det formella granskningsförfarandet kan kommissionen därför konstatera att SACE BT bildades som ett nystartat företag och inte barra utgjorde en fortsättning på verksamhet som redan bedrevs inom SACE. |
| --- | --- |

(100)

Tack vare de faktauppgifter som Italien och SACE har tillhandahållit inom ramen för det formella granskningsförfarandet kan kommissionen därför konstatera att SACE BT bildades som ett nystartat företag och inte barra utgjorde en fortsättning på verksamhet som redan bedrevs inom SACE.

| (101) | Kommissionen anser en affärsplan för ett nystartat företag bör innehålla en noggrann analys av affärsmöjligheterna på den marknad där det nystartade företaget avser att bedriva sin verksamhet och den avkastning som det kan förvänta sig, för att på så sätt visa att den förväntade avkastningen är tillräckligt stor för att den inledande investeringen ska ha lönat sig. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen anser en affärsplan för ett nystartat företag bör innehålla en noggrann analys av affärsmöjligheterna på den marknad där det nystartade företaget avser att bedriva sin verksamhet och den avkastning som det kan förvänta sig, för att på så sätt visa att den förväntade avkastningen är tillräckligt stor för att den inledande investeringen ska ha lönat sig.

| (102) | Det kan emellertid råda viss osäkerhet, och därför kan det finnas ett visst utrymme för justeringar och förfining av verksamhetens omfattning och de finansiella prognoserna. Detta är särskilt fallet under ett företags första verksamhetsår. Per definition har nystartade företag inte en historik av finansiella resultat som en värdering kan grundas på. Investeraren måste därför utveckla en process för att värdera företaget som bygger på jämförelser med jämförbara företag (riktmärkning) och finansiella prognoser. Eftersom det kan ta ett tag innan unga företag blir lönsamma är nyckeln för en värdering av nystartade företag att fokusera på den verksamhet som kan generera tillräckligt stora vinster i framtiden. |
| --- | --- |

(102)

Det kan emellertid råda viss osäkerhet, och därför kan det finnas ett visst utrymme för justeringar och förfining av verksamhetens omfattning och de finansiella prognoserna. Detta är särskilt fallet under ett företags första verksamhetsår. Per definition har nystartade företag inte en historik av finansiella resultat som en värdering kan grundas på. Investeraren måste därför utveckla en process för att värdera företaget som bygger på jämförelser med jämförbara företag (riktmärkning) och finansiella prognoser. Eftersom det kan ta ett tag innan unga företag blir lönsamma är nyckeln för en värdering av nystartade företag att fokusera på den verksamhet som kan generera tillräckligt stora vinster i framtiden.

| (103) | Det finns tillräckligt med faktiska omständigheter som bekräftar att SACE, innan det beslutade att bilda SACE BT och skjuta till det inledande kapitalet, gjorde en analys av den marknad som SACE BT skulle bedriva sin verksamhet på. Inledande diskussioner och preliminära delar av affärsplanen för att utveckla SACE:s verksamhet under åren 2004–2006 har lagts fram vid sammanträdena i SACE:s (93) styrelse den 21 november och den 3 december 2003 (94). Under sammanträdet den 21 november 2003 diskuterade SACE:s styrelse utvecklingslinjerna och möjligheten att bedriva verksamhet på marknaden för kortfristiga kreditförsäkringar i OECD-länderna på grundval av en studie som en extern konsult och SACE hade genomfört. Styrelsen konstaterade att när det gällde de marknadsmässiga riskerna skulle resurser, investeringar och mål fastställas i en genomförbarhetsstudie (studio di fattibilità)
   (95). |
| --- | --- |

(103)

Det finns tillräckligt med faktiska omständigheter som bekräftar att SACE, innan det beslutade att bilda SACE BT och skjuta till det inledande kapitalet, gjorde en analys av den marknad som SACE BT skulle bedriva sin verksamhet på. Inledande diskussioner och preliminära delar av affärsplanen för att utveckla SACE:s verksamhet under åren 2004–2006 har lagts fram vid sammanträdena i SACE:s (93) styrelse den 21 november och den 3 december 2003 (94). Under sammanträdet den 21 november 2003 diskuterade SACE:s styrelse utvecklingslinjerna och möjligheten att bedriva verksamhet på marknaden för kortfristiga kreditförsäkringar i OECD-länderna på grundval av en studie som en extern konsult och SACE hade genomfört. Styrelsen konstaterade att när det gällde de marknadsmässiga riskerna skulle resurser, investeringar och mål fastställas i en genomförbarhetsstudie (studio di fattibilità)
   (95).

| (104) | Följaktligen ombads en ansedd extern konsult att utarbeta en affärsplan. Den externa konsultens uppgift var bland annat att identifiera möjligheterna i samband med framför allt kortfristiga risker i OECD-länderna (en marknad som SACE värderade till 2,5–5 miljoner euro (96)) och fastställa driftsvillkoren för ett nytt företag. |
| --- | --- |

(104)

Följaktligen ombads en ansedd extern konsult att utarbeta en affärsplan. Den externa konsultens uppgift var bland annat att identifiera möjligheterna i samband med framför allt kortfristiga risker i OECD-länderna (en marknad som SACE värderade till 2,5–5 miljoner euro (96)) och fastställa driftsvillkoren för ett nytt företag.

| (105) | I anbudsinfordran av den 17 december 2003 angavs det tydligt att det nystartade företaget inte skulle kunna förlita sig på något statligt stöd, varken direkt (finansiellt stöd) eller indirekt (genom att använda resurser som tilldelats de icke marknadsmässiga riskerna) (97). |
| --- | --- |

(105)

I anbudsinfordran av den 17 december 2003 angavs det tydligt att det nystartade företaget inte skulle kunna förlita sig på något statligt stöd, varken direkt (finansiellt stöd) eller indirekt (genom att använda resurser som tilldelats de icke marknadsmässiga riskerna) (97).

| (106) | Den ursprungliga affärsplanen från den 18 maj 2004 innehöll en riktmärkning (98) av marknadspraxis (för i huvudsak stora aktörer) i fråga om förväntad prissättning, kostnader för fordringar och andra driftskostnadsprocent samt andra detaljer om hur ett företag ska upprättas och drivas i enlighet med marknadspraxis. Detta kan fungera som en bra grund för anpassningen av ett nystartat företags verksamhet till marknadspraxis. |
| --- | --- |

(106)

Den ursprungliga affärsplanen från den 18 maj 2004 innehöll en riktmärkning (98) av marknadspraxis (för i huvudsak stora aktörer) i fråga om förväntad prissättning, kostnader för fordringar och andra driftskostnadsprocent samt andra detaljer om hur ett företag ska upprättas och drivas i enlighet med marknadspraxis. Detta kan fungera som en bra grund för anpassningen av ett nystartat företags verksamhet till marknadspraxis.

| (107) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den process som SACE har tillämpat och de åtgärder som företaget har vidtagit före beslutet att investera det inledande kapitalet i SACE BT kan jämföras med marknadspraxis under liknande omständigheter. Innan SACE fattade sitt investeringsbeslut bad man framför allt en extern konsult att göra en genomförbarhetsstudie, och innan SACE gick vidare med investeringen gjorde företaget en noggrann bedömning och identifierade stora tillväxtmöjligheter inom kreditförsäkringsmarknaden i Italien samt möjligheter till ytterligare expansion på marknaderna i Central- och Östeuropa, eller i fråga om andra tjänster i samband med kreditförsäkringar. |
| --- | --- |

(107)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den process som SACE har tillämpat och de åtgärder som företaget har vidtagit före beslutet att investera det inledande kapitalet i SACE BT kan jämföras med marknadspraxis under liknande omständigheter. Innan SACE fattade sitt investeringsbeslut bad man framför allt en extern konsult att göra en genomförbarhetsstudie, och innan SACE gick vidare med investeringen gjorde företaget en noggrann bedömning och identifierade stora tillväxtmöjligheter inom kreditförsäkringsmarknaden i Italien samt möjligheter till ytterligare expansion på marknaderna i Central- och Östeuropa, eller i fråga om andra tjänster i samband med kreditförsäkringar.

| (108) | När det gäller den begränsade tid som avsågs i de finansiella prognoserna i den ursprungliga affärsplanen (dvs. endast de fyra åren 2005–2008), och den begränsade lönsamhet som förväntades uppnås i slutet av den perioden, noterar kommissionen att detta berodde på att vissa viktiga aspekter fortfarande behövde förfinas och att planen därför endast innehöll finansiella prognoser för en liten del av de planerade verksamheterna (första pelaren, se skäl 48). |
| --- | --- |

(108)

När det gäller den begränsade tid som avsågs i de finansiella prognoserna i den ursprungliga affärsplanen (dvs. endast de fyra åren 2005–2008), och den begränsade lönsamhet som förväntades uppnås i slutet av den perioden, noterar kommissionen att detta berodde på att vissa viktiga aspekter fortfarande behövde förfinas och att planen därför endast innehöll finansiella prognoser för en liten del av de planerade verksamheterna (första pelaren, se skäl 48).

| (109) | I detta sammanhang noterar kommissionen att man i den reviderade affärsplanen – som formellt antogs av SACE:s styrelse bara en månad efter det att SACE BT hade inlett sin verksamhet – ändrade några av de ursprungliga antagandena, förlängde de finansiella prognoserna med ett år till 2009 och gjorde en separat uppskattning av det kapital som skulle krävas, och avkastningen på detta, för den externt utvecklade kreditförsäkringsverksamheten (första pelaren). Med hänsyn till de förväntade premierna uppskattades det kapital som krävdes för denna verksamhet uppgå till 40,3 miljoner euro. För 2009 förväntades detta kapital ge en avkastning på 4,8 miljoner euro, och den genomsnittliga avkastningen på eget kapital låg på 12,1 %. I det åtföljande pm:et till styrelsen angavs tydligt att affärsverksamheten skulle utvidgas till att även omfatta borgensförsäkringsverksamhet och att scenariot för andra möjligheter till extern tillväxt skulle avgränsas till de sektorer där det fanns möjliga synergieffekter med SACE BT:s kreditförsäkringsverksamhet, så att avkastningen på hela det investerade kapitalet till SACE BT kunde anpassas till marknadens riktvärden. I dokumentet förklarades att analysen behövde utvecklas ytterligare i samband med utarbetandet av den ändrade affärsplan som de nya lagkraven tvingade fram (och som förväntades i februari/mars 2005). |
| --- | --- |

(109)

I detta sammanhang noterar kommissionen att man i den reviderade affärsplanen – som formellt antogs av SACE:s styrelse bara en månad efter det att SACE BT hade inlett sin verksamhet – ändrade några av de ursprungliga antagandena, förlängde de finansiella prognoserna med ett år till 2009 och gjorde en separat uppskattning av det kapital som skulle krävas, och avkastningen på detta, för den externt utvecklade kreditförsäkringsverksamheten (första pelaren). Med hänsyn till de förväntade premierna uppskattades det kapital som krävdes för denna verksamhet uppgå till 40,3 miljoner euro. För 2009 förväntades detta kapital ge en avkastning på 4,8 miljoner euro, och den genomsnittliga avkastningen på eget kapital låg på 12,1 %. I det åtföljande pm:et till styrelsen angavs tydligt att affärsverksamheten skulle utvidgas till att även omfatta borgensförsäkringsverksamhet och att scenariot för andra möjligheter till extern tillväxt skulle avgränsas till de sektorer där det fanns möjliga synergieffekter med SACE BT:s kreditförsäkringsverksamhet, så att avkastningen på hela det investerade kapitalet till SACE BT kunde anpassas till marknadens riktvärden. I dokumentet förklarades att analysen behövde utvecklas ytterligare i samband med utarbetandet av den ändrade affärsplan som de nya lagkraven tvingade fram (och som förväntades i februari/mars 2005).

| (110) | Italien och SACE tillhandahöll även dokumentation för att visa att planen kontinuerligt sågs över. Detta visar att ledningen verkligen följde och använde sig av planen och att den regelbundet uppdaterades utifrån nya uppgifter. Denna praxis förefaller jämförbar med vad man kan förvänta sig i samband med ett nystartat företag, där utvärderingen av framtida lönsamhet är osäker och måste justeras efter det att det nystartade företaget har inlett sin verksamhet. |
| --- | --- |

(110)

Italien och SACE tillhandahöll även dokumentation för att visa att planen kontinuerligt sågs över. Detta visar att ledningen verkligen följde och använde sig av planen och att den regelbundet uppdaterades utifrån nya uppgifter. Denna praxis förefaller jämförbar med vad man kan förvänta sig i samband med ett nystartat företag, där utvärderingen av framtida lönsamhet är osäker och måste justeras efter det att det nystartade företaget har inlett sin verksamhet.

| (111) | När det gäller andra pelare inom affärsverksamheten, dvs. SACE BT:s utvidgning av verksamheten genom förvärv (strategin för extern tillväxt) noterar kommissionen att företaget redan i ett tidigt skede, med hjälp av en ansedd extern rådgivare (se skäl 113), identifierade marknadsmöjligheter inom andra marknadssegment, som ger betydande synergieffekter till den kärnverksamhet som består av kreditförsäkringar (inklusive tänkbara förvärvsobjekt). Med tanke på hur koncentrerad marknaden är i Västeuropa undersökte SACE tillväxtmöjligheterna på marknaderna i Central- och Östeuropa, där de tre stora kreditförsäkringsaktörerna vid den aktuella tidpunkten hade en betydligt mindre närvaro än i Västeuropa. |
| --- | --- |

(111)

När det gäller andra pelare inom affärsverksamheten, dvs. SACE BT:s utvidgning av verksamheten genom förvärv (strategin för extern tillväxt) noterar kommissionen att företaget redan i ett tidigt skede, med hjälp av en ansedd extern rådgivare (se skäl 113), identifierade marknadsmöjligheter inom andra marknadssegment, som ger betydande synergieffekter till den kärnverksamhet som består av kreditförsäkringar (inklusive tänkbara förvärvsobjekt). Med tanke på hur koncentrerad marknaden är i Västeuropa undersökte SACE tillväxtmöjligheterna på marknaderna i Central- och Östeuropa, där de tre stora kreditförsäkringsaktörerna vid den aktuella tidpunkten hade en betydligt mindre närvaro än i Västeuropa.

| (112) | Kommissionen noterar att även om SACE BT mottog ett större kapitaltillskott än vad det hade behövt för en organisk tillväxt av sin kreditförsäkringsverksamhet (första pelaren) har Italien och SACE tillhandahållit dokumentation som visar att SACE redan innan SACE BT bildades den 27 maj 2004 hade övervägt och analyserat SACE BT:s nationella och internationella expansion (den andra och tredje pelaren). |
| --- | --- |

(112)

Kommissionen noterar att även om SACE BT mottog ett större kapitaltillskott än vad det hade behövt för en organisk tillväxt av sin kreditförsäkringsverksamhet (första pelaren) har Italien och SACE tillhandahållit dokumentation som visar att SACE redan innan SACE BT bildades den 27 maj 2004 hade övervägt och analyserat SACE BT:s nationella och internationella expansion (den andra och tredje pelaren).

| (113) | Framför allt diskuterades den andra och tredje pelaren i skrivelsen av den 17 december 2003 (se skälen 52 och 53), där den externa konsulten, utöver att titta på SACE:s externa tillväxt, hade ombetts att analysera ett samarbete med andra enheter, antingen italienska eller utländska (t.ex. ett samarbete med en av de stora marknadsaktörerna, ett samarbete med en mindre aktör (t.ex. CESCE i Spanien eller OND i Belgien) eller ett samarbete med en italiensk aktör som är verksam inom ett annat marknadssegment eller inom en annan finansiell sektor). I mars 2004 hade den externa konsulten dessutom tillhandhållit kompletterande analyser beträffande den italienska marknaden för kommersiell information, den italienska marknaden för återkrav av krediter och dess främsta aktörer på marknaden för kreditförsäkringar i Central- och Östeuropa (tilläggen till affärsplanen). Även om det vid tidpunkten för beviljandet av den första åtgärden inte gjordes några exakta finansiella prognoser om den förväntade lönsamheten av att genom förvärv utvidga verksamheten till andra tjänster i Italien och andra geografiska marknader, hade SACE således redan låtit en ansedd extern konsult utarbeta en analys för att stödja en sådan eventuell identifiering av tänkbara objekt. |
| --- | --- |

(113)

Framför allt diskuterades den andra och tredje pelaren i skrivelsen av den 17 december 2003 (se skälen 52 och 53), där den externa konsulten, utöver att titta på SACE:s externa tillväxt, hade ombetts att analysera ett samarbete med andra enheter, antingen italienska eller utländska (t.ex. ett samarbete med en av de stora marknadsaktörerna, ett samarbete med en mindre aktör (t.ex. CESCE i Spanien eller OND i Belgien) eller ett samarbete med en italiensk aktör som är verksam inom ett annat marknadssegment eller inom en annan finansiell sektor). I mars 2004 hade den externa konsulten dessutom tillhandhållit kompletterande analyser beträffande den italienska marknaden för kommersiell information, den italienska marknaden för återkrav av krediter och dess främsta aktörer på marknaden för kreditförsäkringar i Central- och Östeuropa (tilläggen till affärsplanen). Även om det vid tidpunkten för beviljandet av den första åtgärden inte gjordes några exakta finansiella prognoser om den förväntade lönsamheten av att genom förvärv utvidga verksamheten till andra tjänster i Italien och andra geografiska marknader, hade SACE således redan låtit en ansedd extern konsult utarbeta en analys för att stödja en sådan eventuell identifiering av tänkbara objekt.

| (114) | Kommissionen medger att det är rimligt att förvänta sig ytterligare konsolidering av mindre aktörer på marknaden, och en tänkbar privatisering av kreditförsäkringsföretagen i Central- och Östeuropa. Kommissionen inser också SACE:s svårigheter att trots den upprepade processen exakt uppskatta hur mycket kapital som skulle behöva spenderas för dessa framtida förvärv, och den avkastning som dessa företag skulle generera, innan ägaren till det tänkbara objektet går med på att sälja och den förväntade avkastningen från sådana tänkbara förvärvsobjekt kan utvärderas. |
| --- | --- |

(114)

Kommissionen medger att det är rimligt att förvänta sig ytterligare konsolidering av mindre aktörer på marknaden, och en tänkbar privatisering av kreditförsäkringsföretagen i Central- och Östeuropa. Kommissionen inser också SACE:s svårigheter att trots den upprepade processen exakt uppskatta hur mycket kapital som skulle behöva spenderas för dessa framtida förvärv, och den avkastning som dessa företag skulle generera, innan ägaren till det tänkbara objektet går med på att sälja och den förväntade avkastningen från sådana tänkbara förvärvsobjekt kan utvärderas.

| (115) | Mot bakgrund av SACE:s överväganden före investeringen liksom den detaljerade analys som man har låtit en ansedd extern rådgivare göra, och som preliminärt identifierade tänkbara objekt, kan kommissionen hålla med Italien och SACE om att SACE tog hänsyn till förvärvsplanerna när det tillförde kapital till SACE BT, men att det inte kunde uppskatta lönsamheten eller de förväntade synergieffekterna utan att ha tillgång till sådana tänkbara objekts interna uppgifter och utan att känna till försäljningspriset. |
| --- | --- |

(115)

Mot bakgrund av SACE:s överväganden före investeringen liksom den detaljerade analys som man har låtit en ansedd extern rådgivare göra, och som preliminärt identifierade tänkbara objekt, kan kommissionen hålla med Italien och SACE om att SACE tog hänsyn till förvärvsplanerna när det tillförde kapital till SACE BT, men att det inte kunde uppskatta lönsamheten eller de förväntade synergieffekterna utan att ha tillgång till sådana tänkbara objekts interna uppgifter och utan att känna till försäljningspriset.

| (116) | Mot bakgrund av den omfattande förvärvsstrategin, som är gemensam för sektorn och som förväntades av SACE, kan kommissionen också hålla med Italien och SACE om att det går att göra en uppskattning av det kapital som ska användas för framtida förvärv i form av en investering i en aktiefond. I en aktiefond kan endast förväntad avkastning definieras i linje med marknadens riktvärden (i detta fall genom en uppskattning av den nödvändiga avkastningsprocenten för de tre största kreditförsäkringsföretagen, vilka kraftigt har expanderat sin verksamhet genom förvärv), medan en mer detaljerad utvärdering görs före varje investering, när en sådan möjlighet uppstår. Det kan dessutom förekomma en del förseningar innan allt kapital har investerats. |
| --- | --- |

(116)

Mot bakgrund av den omfattande förvärvsstrategin, som är gemensam för sektorn och som förväntades av SACE, kan kommissionen också hålla med Italien och SACE om att det går att göra en uppskattning av det kapital som ska användas för framtida förvärv i form av en investering i en aktiefond. I en aktiefond kan endast förväntad avkastning definieras i linje med marknadens riktvärden (i detta fall genom en uppskattning av den nödvändiga avkastningsprocenten för de tre största kreditförsäkringsföretagen, vilka kraftigt har expanderat sin verksamhet genom förvärv), medan en mer detaljerad utvärdering görs före varje investering, när en sådan möjlighet uppstår. Det kan dessutom förekomma en del förseningar innan allt kapital har investerats.

| (117) | När det gäller frågan om förvärven är lönsamma noterar kommissionen att SACE i hög grad förlitade sig till en extern konsults råd innan förvärven gjordes. I Assadiles fall låg det pris som erbjöds (för det första förvärvet av 70 % av andelarna i Assedile) under eller inom det värderingsintervall (när hela förvärvet av 100 % av Assedile beaktas) som den externa konsulten hade föreslagit (99). När det gäller 2007 års investering i KUP tillsammans med SA Ducroire var det pris som betalades 5 % högre än den värdering som konsulten (Rothschild) hade gjort. Å andra sidan sålde SACE BT snabbt denna investering när man insåg att det inte gick att återställa KUP:s lönsamhet (100). SACE BT sålde sin andel i KUP med förlust till SA Ducroire den 25 februari 2009 för att minimera framtida förluster (101). |
| --- | --- |

(117)

När det gäller frågan om förvärven är lönsamma noterar kommissionen att SACE i hög grad förlitade sig till en extern konsults råd innan förvärven gjordes. I Assadiles fall låg det pris som erbjöds (för det första förvärvet av 70 % av andelarna i Assedile) under eller inom det värderingsintervall (när hela förvärvet av 100 % av Assedile beaktas) som den externa konsulten hade föreslagit (99). När det gäller 2007 års investering i KUP tillsammans med SA Ducroire var det pris som betalades 5 % högre än den värdering som konsulten (Rothschild) hade gjort. Å andra sidan sålde SACE BT snabbt denna investering när man insåg att det inte gick att återställa KUP:s lönsamhet (100). SACE BT sålde sin andel i KUP med förlust till SA Ducroire den 25 februari 2009 för att minimera framtida förluster (101).

| (118) | Eftersom SACE är ett företag som är verksamt på marknaden för långfristiga exportkreditförsäkringar konstaterar kommissionen dessutom att företaget besitter viss kunskap om marknaden för kreditförsäkringsrisk. Investeringarna skedde därför inte utan egen kunskap om sektorn. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom SACE är ett företag som är verksamt på marknaden för långfristiga exportkreditförsäkringar konstaterar kommissionen dessutom att företaget besitter viss kunskap om marknaden för kreditförsäkringsrisk. Investeringarna skedde därför inte utan egen kunskap om sektorn.

| (119) | Sammanfattningsvis noterar kommissionen att affärsplanen utarbetades i förväg och med hjälp av en ansedd extern konsult som studerade nya marknadsmöjligheter och presenterade dessa för SACE innan SACE BT bildades. Dessutom är det uppenbart att investeringen avsåg ett nystartat företag och byggde på en plan som grundades på en detaljerad riktmärkning av marknadspraxis, framför allt i fråga om kostnader och prissättning, och som på ett tillfredsställande sätt identifierade affärsmöjligheter för tillväxt och utveckling. Avslutningsvis kan det tilläggas att moderbolaget noga har övervakat och i rätt tid gjort justeringar av det nystartade företaget under dess fem första verksamhetsår. |
| --- | --- |

(119)

Sammanfattningsvis noterar kommissionen att affärsplanen utarbetades i förväg och med hjälp av en ansedd extern konsult som studerade nya marknadsmöjligheter och presenterade dessa för SACE innan SACE BT bildades. Dessutom är det uppenbart att investeringen avsåg ett nystartat företag och byggde på en plan som grundades på en detaljerad riktmärkning av marknadspraxis, framför allt i fråga om kostnader och prissättning, och som på ett tillfredsställande sätt identifierade affärsmöjligheter för tillväxt och utveckling. Avslutningsvis kan det tilläggas att moderbolaget noga har övervakat och i rätt tid gjort justeringar av det nystartade företaget under dess fem första verksamhetsår.

| (120) | Mot bakgrund av alla ovanstående omständigheter och särskilt den grad av lönsamhet som kan förväntas från den andra och tredje pelaren av SACE BT:s affärsverksamhet, som i detalj studerades vid den aktuella tidpunkten, kan det konstateras att förväntningen om att den inledande investeringen, dvs. den första åtgärden, skulle ge tillräcklig avkastning var realistisk och i linje med marknadspraxis. |
| --- | --- |

(120)

Mot bakgrund av alla ovanstående omständigheter och särskilt den grad av lönsamhet som kan förväntas från den andra och tredje pelaren av SACE BT:s affärsverksamhet, som i detalj studerades vid den aktuella tidpunkten, kan det konstateras att förväntningen om att den inledande investeringen, dvs. den första åtgärden, skulle ge tillräcklig avkastning var realistisk och i linje med marknadspraxis.

| (121) | Det kan därför konstateras att när SACE tillförde kapital till SACE BT krävde företaget (vilket anges i protokollet och i pm:en till styrelsen), och kunde rimligen ha förväntat sig, en tillräcklig avkastning på sin investering. |
| --- | --- |

(121)

Det kan därför konstateras att när SACE tillförde kapital till SACE BT krävde företaget (vilket anges i protokollet och i pm:en till styrelsen), och kunde rimligen ha förväntat sig, en tillräcklig avkastning på sin investering.

| (122) | Den första åtgärden kan således inte anses ha gett SACE BT en fördel. Följaktligen utgjorde åtgärden inte statligt stöd, och de övriga kriterierna för att klassificeras som statligt stöd behöver därför inte bedömas. |
| --- | --- |

(122)

Den första åtgärden kan således inte anses ha gett SACE BT en fördel. Följaktligen utgjorde åtgärden inte statligt stöd, och de övriga kriterierna för att klassificeras som statligt stöd behöver därför inte bedömas.

V.1.1.3   Förekomsten av en fördel i den andra åtgärden

| (123) | I skäl (100) i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den betvivlade att återförsäkringen från marknadsaktörerna och moderbolaget SACE tillhandahölls på jämförbara villkor. Den återförsäkring som staten tillhandahöll indirekt (dvs. via ett offentligt exportkreditförsäkringsföretag som SACE) leder till att det skapas en konstgjord kapacitet som inte hade varit möjlig att få från den privata marknaden. I skäl 103 i beslutet att inleda förfarandet uteslöt kommissionen inte heller att den andra åtgärden gav SACE BT en fördel. |
| --- | --- |

(123)

I skäl (100) i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den betvivlade att återförsäkringen från marknadsaktörerna och moderbolaget SACE tillhandahölls på jämförbara villkor. Den återförsäkring som staten tillhandahöll indirekt (dvs. via ett offentligt exportkreditförsäkringsföretag som SACE) leder till att det skapas en konstgjord kapacitet som inte hade varit möjlig att få från den privata marknaden. I skäl 103 i beslutet att inleda förfarandet uteslöt kommissionen inte heller att den andra åtgärden gav SACE BT en fördel.

| (124) | Italien och SACE har inte inkommit inte med några nya faktauppgifter som skulle kunna ändra bedömningen i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(124)

Italien och SACE har inte inkommit inte med några nya faktauppgifter som skulle kunna ändra bedömningen i beslutet att inleda förfarandet.

| (125) | Enligt punkt 4.2 i meddelandet om exportkrediter uppmanades medlemsstaterna att inom ett år från offentliggörandet av meddelandet upphöra att bevilja vissa typer av statligt stöd, inklusive statlig återförsäkring, antingen direkt, eller indirekt via ett offentligt eller offentligt understött exportkreditförsäkringsföretag, på villkor som är mer gynnsamma än de som marknaden för privat återförsäkring kan erbjuda, vilket antingen leder till att försäkringsskyddet prissätts för lågt eller till att det artificiellt skapas en kapacitet som inte skulle uppstå på den privata marknaden (punkt 4.2 f). I punkt 4.2 anges vidare att befintliga kompletterande återförsäkringsarrangemang förblev tillåtna under en övergångsperiod förutsatt, bland annat, att statlig återförsäkring endast utgör en underordnad del av försäkringsföretagets totala återförsäkringspaket och att det ska vara möjligt för alla kreditförsäkringsföretag som uppfyller det gemensamma urvalskriteriet att erhålla statlig återförsäkring för marknadsmässiga risker. Det är uppenbart att den sistnämnda bestämmelsen inte följs i det aktuella ärendet eftersom staten tog hand om majoriteten av återförsäkringen. Dessutom införde den inte en ordning som är öppen för alla kreditförsäkringsföretag. |
| --- | --- |

(125)

Enligt punkt 4.2 i meddelandet om exportkrediter uppmanades medlemsstaterna att inom ett år från offentliggörandet av meddelandet upphöra att bevilja vissa typer av statligt stöd, inklusive statlig återförsäkring, antingen direkt, eller indirekt via ett offentligt eller offentligt understött exportkreditförsäkringsföretag, på villkor som är mer gynnsamma än de som marknaden för privat återförsäkring kan erbjuda, vilket antingen leder till att försäkringsskyddet prissätts för lågt eller till att det artificiellt skapas en kapacitet som inte skulle uppstå på den privata marknaden (punkt 4.2 f). I punkt 4.2 anges vidare att befintliga kompletterande återförsäkringsarrangemang förblev tillåtna under en övergångsperiod förutsatt, bland annat, att statlig återförsäkring endast utgör en underordnad del av försäkringsföretagets totala återförsäkringspaket och att det ska vara möjligt för alla kreditförsäkringsföretag som uppfyller det gemensamma urvalskriteriet att erhålla statlig återförsäkring för marknadsmässiga risker. Det är uppenbart att den sistnämnda bestämmelsen inte följs i det aktuella ärendet eftersom staten tog hand om majoriteten av återförsäkringen. Dessutom införde den inte en ordning som är öppen för alla kreditförsäkringsföretag.

| (126) | Vid bedömningen av om det förekommer en fördel kommer kommissionen först att visa att åtgärden inte hade kunnat erhållas från resten av marknaden. För det andra kommer kommissionen att visa att SACE inte handlade som ett privat återförsäkringsföretag. För det tredje kommer kommissionen att visa att även om man tar hänsyn till att SACE var SACE BT:s moderbolag leder detta inte automatiskt till slutsatsen att SACE handlade på samma sätt som ett privat företag skulle ha gjort i motsvarande situation. För det fjärde kommer kommissionen att visa att den återförsäkring som SACE tillhandahöll ger SACE BT en fördel. |
| --- | --- |

(126)

Vid bedömningen av om det förekommer en fördel kommer kommissionen först att visa att åtgärden inte hade kunnat erhållas från resten av marknaden. För det andra kommer kommissionen att visa att SACE inte handlade som ett privat återförsäkringsföretag. För det tredje kommer kommissionen att visa att även om man tar hänsyn till att SACE var SACE BT:s moderbolag leder detta inte automatiskt till slutsatsen att SACE handlade på samma sätt som ett privat företag skulle ha gjort i motsvarande situation. För det fjärde kommer kommissionen att visa att den återförsäkring som SACE tillhandahöll ger SACE BT en fördel.

| (127) | Kommissionen noterar att för att förnya sitt återförsäkringsavtal för 2009 lyckades SACE BT den 30 januari 2009 anskaffa 25,85 % av excess of loss-återförsäkringen från marknaden för marknadsmässiga risker 2009 (102). Flera marknadsaktörer tillfrågades om och avböjde att tillhandahålla återförsäkring för den resterande delen trots påstådd lönsamhet (16 aktörer valde att inte delta). ”Efter flera försök att komma överens med marknadsaktörerna”
   (103) beslutade SACE BT därför att försöka få den resterande excess of loss-återförsäkringen från SACE. SACE tecknade sig den 5 juni 2009 för 74,15 % av excess of loss-återförsäkringen på samma villkor i fråga om prioritering, kapacitet och premier som de privata återförsäkringsföretagen. Det är därför uppenbart att SACE:s tillhandahållande av 74,15 % av excess of loss-återförsäkringen inte kunde ha erhållits från resten av marknaden (104). |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen noterar att för att förnya sitt återförsäkringsavtal för 2009 lyckades SACE BT den 30 januari 2009 anskaffa 25,85 % av excess of loss-återförsäkringen från marknaden för marknadsmässiga risker 2009 (102). Flera marknadsaktörer tillfrågades om och avböjde att tillhandahålla återförsäkring för den resterande delen trots påstådd lönsamhet (16 aktörer valde att inte delta). ”Efter flera försök att komma överens med marknadsaktörerna”
   (103) beslutade SACE BT därför att försöka få den resterande excess of loss-återförsäkringen från SACE. SACE tecknade sig den 5 juni 2009 för 74,15 % av excess of loss-återförsäkringen på samma villkor i fråga om prioritering, kapacitet och premier som de privata återförsäkringsföretagen. Det är därför uppenbart att SACE:s tillhandahållande av 74,15 % av excess of loss-återförsäkringen inte kunde ha erhållits från resten av marknaden (104).

| (128) | För att fastställa huruvida en sådan åtgärd utgör en fördel är det nödvändigt att visa att SACE genom att bevilja åtgärden inte handlade som en privat investerare skulle ha gjort under liknande omständigheter. Kommissionen noterar att Italien och SACE själva har medgett att den globala finanskrisen i hög grad påverkade världsmarknaden för återförsäkringar och gav upphov till restriktiva återförsäkringsvillkor 2009. Detta har resulterat i att flera privata återförsäkringsföretag kraftigt har minskat sin kreditförsäkringskapacitet genom att de har minskat sin verksamhet inom denna sektor och i stället inriktat sig på lönsammare områden, vilket påverkade tillgången på denna typ av kreditförsäkring och återförsäkring på marknaden. För det andra berodde SACE BT:s misslyckande med att få tag på återförsäkring på marknaden även på den svåra finansiella situation som företaget befann sig i, och flera av de olika återförsäkringsföretag som deltog i diskussionerna om att förnya SACE BT:s återförsäkring var oroliga över företagets situation. SACE BT gjorde stora förluster 2008 (cirka 29,5 miljoner euro). Företagets svaga position gjorde att återförsäkringsrisken var större (105). Det sätt som de återförsäkringsföretag som deltog i återförsäkringen uppträdde på visar att utan en avsevärt högre avgift skulle en privat investerare endast ha tagit på sig en del av en sådan riskfylld återförsäkring. Ett privat återförsäkringsföretag skulle aldrig godta att täcka så mycket som 74 %, och detta på samma villkor som återförsäkringsföretagen behövde uppfylla för en mycket mindre procentandel av återförsäkringen. En rationell investerare skulle ha begärt en avgift som tar hänsyn till den högre risknivån (106). Den avgift som SACE tog ut borde därför i själva verket ha varit högre än den avgift som togs ut av de fem privata återförsäkringsföretagen för en mycket mindre procentandel av återförsäkringen (107). Kommissionen beräknar därför stödbeloppet i den andra åtgärden som skillnaden mellan den återförsäkringsavgift som ett privat återförsäkringsföretag skulle ha tagit ut för en såpass stor återförsäkringsandel och den avgift som faktiskt togs ut av SACE BT. I linje med kommissionens beslutspraxis (108) anser kommissionen att avgiften för en såpass stor återförsäkrings- och riskandel borde ha varit minst 10 % högre än den avgift som de privata återförsäkringstagarna tog ut för den mindre återförsäkrings- och riskandelen. Av det belopp på 1,56 miljoner euro som SACE BT betalade till SACE utgör stödbeloppet 156 000 euro. Avslutningsvis noterar kommissionen att tilldelningen av en så stor återförsäkringsandel till ett enda företag eventuellt inte var förenlig med företagets allmänna principer om återförsäkring, dvs. att ”antalet återförsäkringsföretag som är
   (109)
  parter i avtalet ska vara sådant att det garanterar en lämplig riskfördelning”. Av ovanstående skäl konstaterar kommissionen att SACE inte handlade som en privat investerare. |
| --- | --- |

(128)

För att fastställa huruvida en sådan åtgärd utgör en fördel är det nödvändigt att visa att SACE genom att bevilja åtgärden inte handlade som en privat investerare skulle ha gjort under liknande omständigheter. Kommissionen noterar att Italien och SACE själva har medgett att den globala finanskrisen i hög grad påverkade världsmarknaden för återförsäkringar och gav upphov till restriktiva återförsäkringsvillkor 2009. Detta har resulterat i att flera privata återförsäkringsföretag kraftigt har minskat sin kreditförsäkringskapacitet genom att de har minskat sin verksamhet inom denna sektor och i stället inriktat sig på lönsammare områden, vilket påverkade tillgången på denna typ av kreditförsäkring och återförsäkring på marknaden. För det andra berodde SACE BT:s misslyckande med att få tag på återförsäkring på marknaden även på den svåra finansiella situation som företaget befann sig i, och flera av de olika återförsäkringsföretag som deltog i diskussionerna om att förnya SACE BT:s återförsäkring var oroliga över företagets situation. SACE BT gjorde stora förluster 2008 (cirka 29,5 miljoner euro). Företagets svaga position gjorde att återförsäkringsrisken var större (105). Det sätt som de återförsäkringsföretag som deltog i återförsäkringen uppträdde på visar att utan en avsevärt högre avgift skulle en privat investerare endast ha tagit på sig en del av en sådan riskfylld återförsäkring. Ett privat återförsäkringsföretag skulle aldrig godta att täcka så mycket som 74 %, och detta på samma villkor som återförsäkringsföretagen behövde uppfylla för en mycket mindre procentandel av återförsäkringen. En rationell investerare skulle ha begärt en avgift som tar hänsyn till den högre risknivån (106). Den avgift som SACE tog ut borde därför i själva verket ha varit högre än den avgift som togs ut av de fem privata återförsäkringsföretagen för en mycket mindre procentandel av återförsäkringen (107). Kommissionen beräknar därför stödbeloppet i den andra åtgärden som skillnaden mellan den återförsäkringsavgift som ett privat återförsäkringsföretag skulle ha tagit ut för en såpass stor återförsäkringsandel och den avgift som faktiskt togs ut av SACE BT. I linje med kommissionens beslutspraxis (108) anser kommissionen att avgiften för en såpass stor återförsäkrings- och riskandel borde ha varit minst 10 % högre än den avgift som de privata återförsäkringstagarna tog ut för den mindre återförsäkrings- och riskandelen. Av det belopp på 1,56 miljoner euro som SACE BT betalade till SACE utgör stödbeloppet 156 000 euro. Avslutningsvis noterar kommissionen att tilldelningen av en så stor återförsäkringsandel till ett enda företag eventuellt inte var förenlig med företagets allmänna principer om återförsäkring, dvs. att ”antalet återförsäkringsföretag som är
   (109)
  parter i avtalet ska vara sådant att det garanterar en lämplig riskfördelning”. Av ovanstående skäl konstaterar kommissionen att SACE inte handlade som en privat investerare.

| (129) | När det gäller frågan huruvida ett moderbolag skulle ha tillhandahållit en så stor återförsäkringsandel i en situation där dotterbolaget inte kunde anskaffa tillräcklig återförsäkring till föreslaget pris på marknaden bör det noteras att ett sådant återförsäkringsavtal ökar moderbolagets exponering gentemot dotterbolagets verksamhet. I det aktuella ärendet befann sig SACE 2009 i en situation där det behövde en stor rekapitalisering och återförsäkring. Beslutet att bevilja denna åtgärd bör därför analyseras parallellt med beviljandet av den tredje och fjärde åtgärden. SACE:s styrelse övervägde faktiskt redan den 26 maj 2009 (110) både den andra, tredje och fjärde åtgärden för att stödja SACE BT (111). I likhet med slutsatsen av bedömningen av de åtgärderna skulle en privat investerare inte ha gått vidare med rekapitaliseringen utan skulle ha låtit företaget gå i konkurs. Slutsatsen måste därför bli att ett privat företag inte skulle ha tillhandahållit den andra åtgärden, eftersom denna ytterligare ökar moderbolagets exponering gentemot dotterbolaget. |
| --- | --- |

(129)

När det gäller frågan huruvida ett moderbolag skulle ha tillhandahållit en så stor återförsäkringsandel i en situation där dotterbolaget inte kunde anskaffa tillräcklig återförsäkring till föreslaget pris på marknaden bör det noteras att ett sådant återförsäkringsavtal ökar moderbolagets exponering gentemot dotterbolagets verksamhet. I det aktuella ärendet befann sig SACE 2009 i en situation där det behövde en stor rekapitalisering och återförsäkring. Beslutet att bevilja denna åtgärd bör därför analyseras parallellt med beviljandet av den tredje och fjärde åtgärden. SACE:s styrelse övervägde faktiskt redan den 26 maj 2009 (110) både den andra, tredje och fjärde åtgärden för att stödja SACE BT (111). I likhet med slutsatsen av bedömningen av de åtgärderna skulle en privat investerare inte ha gått vidare med rekapitaliseringen utan skulle ha låtit företaget gå i konkurs. Slutsatsen måste därför bli att ett privat företag inte skulle ha tillhandahållit den andra åtgärden, eftersom denna ytterligare ökar moderbolagets exponering gentemot dotterbolaget.

| (130) | När det gäller frågan huruvida återförsäkringen gav SACE BT en fördel, vilket SACE har medgett (se skäl 70), gjorde åtgärden det möjligt för SACE BT att öka sin kapacitet att tillhandahålla kreditförsäkring och gjorde det således möjligt för företaget att teckna fler avtal än det annars hade kunnat göra. Utan denna åtgärd skulle SACE BT ha varit tvunget att täcka dessa risker i sin balansräkning/utsatt sitt eget kapital för större risk eller varit tvungen att ha erbjudit en åtminstone 10 % högre premie för att få samma återförsäkring (se skäl 128). Åtgärden gjorde det därför möjligt för SACE BT att erhålla återförsäkring till ett lägre pris, och dessutom gjorde återförsäkringen det möjligt för företaget att teckna fler försäkringar än det hade kunnat göra utan SACE:s återförsäkring eller bära en mindre del av risken för egen del. |
| --- | --- |

(130)

När det gäller frågan huruvida återförsäkringen gav SACE BT en fördel, vilket SACE har medgett (se skäl 70), gjorde åtgärden det möjligt för SACE BT att öka sin kapacitet att tillhandahålla kreditförsäkring och gjorde det således möjligt för företaget att teckna fler avtal än det annars hade kunnat göra. Utan denna åtgärd skulle SACE BT ha varit tvunget att täcka dessa risker i sin balansräkning/utsatt sitt eget kapital för större risk eller varit tvungen att ha erbjudit en åtminstone 10 % högre premie för att få samma återförsäkring (se skäl 128). Åtgärden gjorde det därför möjligt för SACE BT att erhålla återförsäkring till ett lägre pris, och dessutom gjorde återförsäkringen det möjligt för företaget att teckna fler försäkringar än det hade kunnat göra utan SACE:s återförsäkring eller bära en mindre del av risken för egen del.

| (131) | Kommissionen konstaterar att den andra åtgärden gav SACE BT en fördel motsvarande skillnaden mellan den avgift som SACE BT faktiskt betalade och den, minst 10 % högre, avgift som ett privat återförsäkringsföretag skulle ha begärt med tanke på den högre risk som det skulle ha tagit på sig. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen konstaterar att den andra åtgärden gav SACE BT en fördel motsvarande skillnaden mellan den avgift som SACE BT faktiskt betalade och den, minst 10 % högre, avgift som ett privat återförsäkringsföretag skulle ha begärt med tanke på den högre risk som det skulle ha tagit på sig.

V.1.1.4   Förekomsten av en fördel i den tredje och fjärde åtgärden

| (132) | I skäl 107 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den hyste tvivel om att en privat aktör verkligen skulle ha investerat ett så stort belopp i SACE BT som det belopp som nu är föremål för bedömning. De italienska myndigheterna medger att den tredje och fjärde åtgärden täcker SACE BT:s behov av kapital för att klara effekterna av den ekonomiska krisen (112). I det dokument som diskuterades (materiale per discussione) vid SACE BT:s styrelsesammanträde den 31 mars 2009 anges att SACE BT ”behöver en rekapitalisering (ricapitalizzazione) på upp till 70 miljoner euro för att ha tillräckliga tillgångar för att täcka reserverna i slutet av 2009”
   (113). I samma dokument anges att tillgångarna redan i slutet av första kvartalet 2009 inte räckte för att täcka reserverna, dvs. ett belopp på 23 miljoner euro behövdes i slutet av juni 2009 och 68 miljoner euro i slutet av 2009. I beslutet att inleda förfarandet anges att SACE BT inte verkade klara att täcka de förluster som gjordes i slutet av 2008 och att det vid den tidpunkten inte hade tillräckliga tillgångar för att täcka reserverna. SACE BT verkar inte ha kunnat vända sig till marknaden för att anskaffa det kapital som tillfördes bolaget eftersom företagets förväntade lönsamhet var dålig. Det finns inget som tyder på att SACE BT vid den tidpunkten hade ett positivt värde. |
| --- | --- |

(132)

I skäl 107 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den hyste tvivel om att en privat aktör verkligen skulle ha investerat ett så stort belopp i SACE BT som det belopp som nu är föremål för bedömning. De italienska myndigheterna medger att den tredje och fjärde åtgärden täcker SACE BT:s behov av kapital för att klara effekterna av den ekonomiska krisen (112). I det dokument som diskuterades (materiale per discussione) vid SACE BT:s styrelsesammanträde den 31 mars 2009 anges att SACE BT ”behöver en rekapitalisering (ricapitalizzazione) på upp till 70 miljoner euro för att ha tillräckliga tillgångar för att täcka reserverna i slutet av 2009”
   (113). I samma dokument anges att tillgångarna redan i slutet av första kvartalet 2009 inte räckte för att täcka reserverna, dvs. ett belopp på 23 miljoner euro behövdes i slutet av juni 2009 och 68 miljoner euro i slutet av 2009. I beslutet att inleda förfarandet anges att SACE BT inte verkade klara att täcka de förluster som gjordes i slutet av 2008 och att det vid den tidpunkten inte hade tillräckliga tillgångar för att täcka reserverna. SACE BT verkar inte ha kunnat vända sig till marknaden för att anskaffa det kapital som tillfördes bolaget eftersom företagets förväntade lönsamhet var dålig. Det finns inget som tyder på att SACE BT vid den tidpunkten hade ett positivt värde.

| (133) | I skäl 108 i beslutet att inleda förfarandet uppmanade kommissionen Italien att lämna synpunkter på huruvida den tredje åtgärden var nödvändig för att SACE BT skulle kunna fortsätta sin verksamhet, och om så var fallet vad kostnaderna skulle bli för SACE om det skulle sälja eller likvidera SACE BT. Kommissionen noterade att ett moderbolag skulle ha rekapitaliserat sitt dotterbolag, men bara om det fanns en rimlig möjlighet att bolaget åter skulle bli lönsamt (114). En investerare i en marknadsekonomi skulle inte ha skjutit till ytterligare kapital till SACE BT om de ekonomiska kostnaderna hade varit större än vid en likvidation av tillgångarna (dvs. vid försäljning av respektive investering). |
| --- | --- |

(133)

I skäl 108 i beslutet att inleda förfarandet uppmanade kommissionen Italien att lämna synpunkter på huruvida den tredje åtgärden var nödvändig för att SACE BT skulle kunna fortsätta sin verksamhet, och om så var fallet vad kostnaderna skulle bli för SACE om det skulle sälja eller likvidera SACE BT. Kommissionen noterade att ett moderbolag skulle ha rekapitaliserat sitt dotterbolag, men bara om det fanns en rimlig möjlighet att bolaget åter skulle bli lönsamt (114). En investerare i en marknadsekonomi skulle inte ha skjutit till ytterligare kapital till SACE BT om de ekonomiska kostnaderna hade varit större än vid en likvidation av tillgångarna (dvs. vid försäljning av respektive investering).

| (134) | I skälen 111 och 117 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den hyste tvivel om huruvida den tredje och fjärde åtgärden var förenliga med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kommissionen uppgav dessutom att de två åtgärderna tycktes ha gett SACE BT en fördel. |
| --- | --- |

(134)

I skälen 111 och 117 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att den hyste tvivel om huruvida den tredje och fjärde åtgärden var förenliga med kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kommissionen uppgav dessutom att de två åtgärderna tycktes ha gett SACE BT en fördel.

| (135) | I beslutet att inleda förfarandet (skäl 109) anges att den plan som gäller vid tidpunkten för investeringen är av central betydelse. Denna plan är betydelsefull eftersom en privat investerare endast skulle skjuta till nytt kapital till ett företag som går med förlust om investeraren förväntar sig att företaget kan återfå en rimlig lönsamhetsnivå. Annars skulle det investerade kapitalet bara gå till att betala tillbaka företagets befintliga skuld, utan att säkerställa att det kommer att gå med vinst i framtiden (115). Utan en övertygande ”omstruktureringsplan” skulle en rationell investerare inte investera (116). |
| --- | --- |

(135)

I beslutet att inleda förfarandet (skäl 109) anges att den plan som gäller vid tidpunkten för investeringen är av central betydelse. Denna plan är betydelsefull eftersom en privat investerare endast skulle skjuta till nytt kapital till ett företag som går med förlust om investeraren förväntar sig att företaget kan återfå en rimlig lönsamhetsnivå. Annars skulle det investerade kapitalet bara gå till att betala tillbaka företagets befintliga skuld, utan att säkerställa att det kommer att gå med vinst i framtiden (115). Utan en övertygande ”omstruktureringsplan” skulle en rationell investerare inte investera (116).

| (136) | Kommissionen noterade att i affärsplanen för perioden 2010–2011 planerade SACE BT främst åtgärder för att öka sin marknadsandel och expandera sin verksamhet, snarare än åtgärder för att återställa lönsamheten, t.ex. kostnadsbesparingar och omstrukturering av affärsmodellen. SACE BT förväntade sig att öka sin marknadsandel på kreditförsäkringsmarknaden och borgensförsäkringsmarknaden upp till ett fastställt mål på 15 % 2011, och att bli den näst största aktören på kreditförsäkringsmarknaden 2011. När det gäller 2009 uppskattade SACE att det skulle rankas på tredje eller fjärde plats på kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsmarknaden. När det gäller SACE BT:s distributionsnät angavs i planen bland annat att man skulle göra en bedömning av eventuella möjligheter till ytterligare förvärv. Dessutom bygger affärsplanen bland annat på yttre faktorer som en förbättring av ekonomin och marknaden och ett gradvist öppnande av återförsäkringsmarknaden 2011, snarare än på interna förändringar. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen noterade att i affärsplanen för perioden 2010–2011 planerade SACE BT främst åtgärder för att öka sin marknadsandel och expandera sin verksamhet, snarare än åtgärder för att återställa lönsamheten, t.ex. kostnadsbesparingar och omstrukturering av affärsmodellen. SACE BT förväntade sig att öka sin marknadsandel på kreditförsäkringsmarknaden och borgensförsäkringsmarknaden upp till ett fastställt mål på 15 % 2011, och att bli den näst största aktören på kreditförsäkringsmarknaden 2011. När det gäller 2009 uppskattade SACE att det skulle rankas på tredje eller fjärde plats på kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsmarknaden. När det gäller SACE BT:s distributionsnät angavs i planen bland annat att man skulle göra en bedömning av eventuella möjligheter till ytterligare förvärv. Dessutom bygger affärsplanen bland annat på yttre faktorer som en förbättring av ekonomin och marknaden och ett gradvist öppnande av återförsäkringsmarknaden 2011, snarare än på interna förändringar.

| (137) | De uppgifter som Italien och SACE har inkommit med under det formella granskningsförfarandet har inte förändrat kommissionens ursprungliga bedömning i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(137)

De uppgifter som Italien och SACE har inkommit med under det formella granskningsförfarandet har inte förändrat kommissionens ursprungliga bedömning i beslutet att inleda förfarandet.

| (138) | Kommissionen anser fortfarandet att den tredje och fjärde åtgärden ska klassificeras som kapitalökning (aumenti di capitale). Även om transaktionen enligt Italien inte ökade aktiekapitalet (capitale sociale) konstaterar kommissionen att den hade en positiv inverkan på aktieägarnas eget kapital (patrimonio netto), som är en mer omfattande kategori än aktiekapital (capitale sociale), genom att kapital överfördes från moderbolaget SACE till SACE BT (117). |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen anser fortfarandet att den tredje och fjärde åtgärden ska klassificeras som kapitalökning (aumenti di capitale). Även om transaktionen enligt Italien inte ökade aktiekapitalet (capitale sociale) konstaterar kommissionen att den hade en positiv inverkan på aktieägarnas eget kapital (patrimonio netto), som är en mer omfattande kategori än aktiekapital (capitale sociale), genom att kapital överfördes från moderbolaget SACE till SACE BT (117).

| (139) | Enligt SACE fattades beslutet om rekapitalisering av SACE BT utifrån en förväntad återgång till lönsamhet 2011. |
| --- | --- |

(139)

Enligt SACE fattades beslutet om rekapitalisering av SACE BT utifrån en förväntad återgång till lönsamhet 2011.

| (140) | Kommissionen påminner emellertid om att SACE, när man beviljade den tredje åtgärden, inte hade tillgång till några uppdaterade finansiella prognoser eller en affärsplan som tog hänsyn till kapitaltillskottet och den senaste finansiella informationen. Det fanns därför inget skäl för SACE att förvänta sig att SACE BT åter skulle bli lönsamt. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen påminner emellertid om att SACE, när man beviljade den tredje åtgärden, inte hade tillgång till några uppdaterade finansiella prognoser eller en affärsplan som tog hänsyn till kapitaltillskottet och den senaste finansiella informationen. Det fanns därför inget skäl för SACE att förvänta sig att SACE BT åter skulle bli lönsamt.

| (141) | Det viktigaste dokumentet för SACE när det beviljade den fjärde åtgärden var affärsplanen för 2010–2011. Kommissionen noterar att denna affärsplan var ett mycket kort dokument, som bara angav de negativa utsikterna på marknaden och, i fråga om just SACE BT, endast tillhandahöll ett fåtal viktiga finansiella nyckeltal och sifferuppgifter för 2010 och 2011. Framför allt innehöll affärsplanen uppgifter som visade att situationen på marknaden höll på att försämras (skadeprocenten blev gradvist sämre, och steg med 71,4 % mellan 2007 och 2008) och att förlusterna uppgick till ungefär halva omsättningen inom sektorn. I planen förutsågs dock en betydande förbättring av SACE BT:s nyckeltal på kreditförsäkringsmarknaden och att företaget skulle göra ett nollresultat 2011 (se tabell 5). I planen fanns emellertid inga detaljer om ändrad prissättning eller hur man skulle sänka kostnaderna för att nå detta mål. |
| --- | --- |

(141)

Det viktigaste dokumentet för SACE när det beviljade den fjärde åtgärden var affärsplanen för 2010–2011. Kommissionen noterar att denna affärsplan var ett mycket kort dokument, som bara angav de negativa utsikterna på marknaden och, i fråga om just SACE BT, endast tillhandahöll ett fåtal viktiga finansiella nyckeltal och sifferuppgifter för 2010 och 2011. Framför allt innehöll affärsplanen uppgifter som visade att situationen på marknaden höll på att försämras (skadeprocenten blev gradvist sämre, och steg med 71,4 % mellan 2007 och 2008) och att förlusterna uppgick till ungefär halva omsättningen inom sektorn. I planen förutsågs dock en betydande förbättring av SACE BT:s nyckeltal på kreditförsäkringsmarknaden och att företaget skulle göra ett nollresultat 2011 (se tabell 5). I planen fanns emellertid inga detaljer om ändrad prissättning eller hur man skulle sänka kostnaderna för att nå detta mål.

| (142) | Det ska framhållas att prognosen i affärsplanen för 2010–2011 endast pekade på att företaget skulle nå ett nollresultat 2011. Det fanns emellertid inte något i planen som pekade på att situationen skulle förbättras efter 2011, och inte heller någon bedömning av SACE BT:s lönsamhet efter den tidpunkten (i själva verket nämndes inte ens möjligheten att företaget skulle gå med vinst efter 2011). Det mål som angavs i planen var dessutom begränsat till att se till att företaget slutade att gå med förlust och att ytterligare expandera företagets marknadsnärvaro. Däremot förväntades företaget inte gå med vinst i framtiden. Kommissionen anser därför att en försiktig investerare i en marknadsekonomi skulle ha krävt en tillförlitlig bedömning av att lönsamheten skulle återställas till lämplig nivå i framtiden. |
| --- | --- |

(142)

Det ska framhållas att prognosen i affärsplanen för 2010–2011 endast pekade på att företaget skulle nå ett nollresultat 2011. Det fanns emellertid inte något i planen som pekade på att situationen skulle förbättras efter 2011, och inte heller någon bedömning av SACE BT:s lönsamhet efter den tidpunkten (i själva verket nämndes inte ens möjligheten att företaget skulle gå med vinst efter 2011). Det mål som angavs i planen var dessutom begränsat till att se till att företaget slutade att gå med förlust och att ytterligare expandera företagets marknadsnärvaro. Däremot förväntades företaget inte gå med vinst i framtiden. Kommissionen anser därför att en försiktig investerare i en marknadsekonomi skulle ha krävt en tillförlitlig bedömning av att lönsamheten skulle återställas till lämplig nivå i framtiden.

| (143) | Av protokollet från SACE:s styrelsemöte, där den tredje och fjärde åtgärden godkändes, framgår det dessutom att SACE gick med på kapitaliseringsåtgärderna för att täcka förlusterna och för att uppfylla de lagstadgade kraven, och på så sätt göra det möjligt för företaget att fortsätta sin verksamhet. I protokollet gjordes ingen bedömning av företagets framtida lönsamhet. Styrelsen övervägde inte en eventuell likvidering av SACE BT, och jämförde inte ett likvideringsscenario med det valda alternativet att skjuta till ytterligare kapital till företaget i svårigheter. Följaktligen varken krävde eller övervägde styrelsen därför en bedömning av likvideringskostnader, och styrelsen är därför inte i stånd att konstatera att kapitaltillskottet skulle ha gett ett bättre ekonomiskt resultat än en likvidering av företaget. |
| --- | --- |

(143)

Av protokollet från SACE:s styrelsemöte, där den tredje och fjärde åtgärden godkändes, framgår det dessutom att SACE gick med på kapitaliseringsåtgärderna för att täcka förlusterna och för att uppfylla de lagstadgade kraven, och på så sätt göra det möjligt för företaget att fortsätta sin verksamhet. I protokollet gjordes ingen bedömning av företagets framtida lönsamhet. Styrelsen övervägde inte en eventuell likvidering av SACE BT, och jämförde inte ett likvideringsscenario med det valda alternativet att skjuta till ytterligare kapital till företaget i svårigheter. Följaktligen varken krävde eller övervägde styrelsen därför en bedömning av likvideringskostnader, och styrelsen är därför inte i stånd att konstatera att kapitaltillskottet skulle ha gett ett bättre ekonomiskt resultat än en likvidering av företaget.

| (144) | Till följd av ovanstående konstaterar kommissionen att SACE, när det antog dessa åtgärder, inte gjorde någon bedömning av huruvida tillhandahållandet av detta ytterligare kapital var mer ekonomiskt fördelaktigt för aktieägarna än en likvidering av dotterbolaget. Med tanke på omständigheterna på marknaden och i avsaknad av prognoser om att SACE BT skulle gå med vinst vid den tidpunkten, skulle en försiktig marknadsaktör inte ha gått vidare med investeringen utan att ha övervägt dessa aspekter. Redan av det skälet kan det konstateras att SACE inte uppträdde som en försiktig marknadsaktör, och att kapitaltillskotten i form av den tredje och fjärde åtgärden därför ska klassificeras som statligt stöd. |
| --- | --- |

(144)

Till följd av ovanstående konstaterar kommissionen att SACE, när det antog dessa åtgärder, inte gjorde någon bedömning av huruvida tillhandahållandet av detta ytterligare kapital var mer ekonomiskt fördelaktigt för aktieägarna än en likvidering av dotterbolaget. Med tanke på omständigheterna på marknaden och i avsaknad av prognoser om att SACE BT skulle gå med vinst vid den tidpunkten, skulle en försiktig marknadsaktör inte ha gått vidare med investeringen utan att ha övervägt dessa aspekter. Redan av det skälet kan det konstateras att SACE inte uppträdde som en försiktig marknadsaktör, och att kapitaltillskotten i form av den tredje och fjärde åtgärden därför ska klassificeras som statligt stöd.

| (145) | För helhetens skull måste kommissionen dessutom tillägga att den inte kan ställa sig bakom SACE:s argument att efterlevnaden av det lagstadgade kapitalkravet skulle ha räckt för att en privat investerare i en marknadsekonomi skulle ha skjutit till ytterligare kapital till ett företag. Som anges i kommissionens meddelande om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget (meddelandet om principen om en privat investerare i en marknadsekonomi) (118) är investerare ofta enligt lag skyldiga att bidra med ytterligare kapital till företag vars kapitalbas på grund av konstanta förluster har sjunkit under en på förhand fastställd nivå. Som svar på medlemsstaternas påståenden att dessa kapitaltillskott inte kan anses utgöra stöd eftersom de bara fullgör en lagstadgad skyldighet innebär kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi att privata investerare i en sådan situation hade undersökt alla andra alternativ – inklusive likvidering eller avveckling (119) – och valt det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet. |
| --- | --- |

(145)

För helhetens skull måste kommissionen dessutom tillägga att den inte kan ställa sig bakom SACE:s argument att efterlevnaden av det lagstadgade kapitalkravet skulle ha räckt för att en privat investerare i en marknadsekonomi skulle ha skjutit till ytterligare kapital till ett företag. Som anges i kommissionens meddelande om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget (meddelandet om principen om en privat investerare i en marknadsekonomi) (118) är investerare ofta enligt lag skyldiga att bidra med ytterligare kapital till företag vars kapitalbas på grund av konstanta förluster har sjunkit under en på förhand fastställd nivå. Som svar på medlemsstaternas påståenden att dessa kapitaltillskott inte kan anses utgöra stöd eftersom de bara fullgör en lagstadgad skyldighet innebär kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi att privata investerare i en sådan situation hade undersökt alla andra alternativ – inklusive likvidering eller avveckling (119) – och valt det ekonomiskt mest fördelaktiga alternativet.

| (146) | I det aktuella ärendet anser kommissionen att SACE kunde ha låtit SACE BT gå i konkurs, eftersom företaget var ett aktiebolag med begränsat ansvar. SACE var inte skyldigt att täcka SACE BT:s skulder. SACE har rätt som hävdar att privata investerare kan ta hänsyn till andra överväganden som företagets goda namn (120). I domen i målet ENI-Lanerossi slog EU-domstolen fast att ett moderbolags beslut att under en begränsad tid kompensera förluster i ett av sina dotterbolag som ”befinner sig i övergående svårigheter men, eventuellt efter en omstrukturering, är i stånd att åter bli lönsamt”, inte bara kan motiveras av möjligheten att få en indirekt vinst, utan även av andra skäl, som omsorg om koncernens goda namn eller en omläggning av verksamheten (121). Domstolen slog emellertid fast att om det inte finns några som helst utsikter till vinst, ens på lång sikt, ska sådana tillskott anses utgöra statlig stöd (122). I enlighet med fast rättspraxis har dessa argument följaktligen ringa betydelse i samband med tillämpningen av kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, när det vid tidpunkten för kapitaltillskottet inte fanns något som tydde på att SACE BT kunde gå med vinst efter 2011, inte ens på lång sikt. |
| --- | --- |

(146)

I det aktuella ärendet anser kommissionen att SACE kunde ha låtit SACE BT gå i konkurs, eftersom företaget var ett aktiebolag med begränsat ansvar. SACE var inte skyldigt att täcka SACE BT:s skulder. SACE har rätt som hävdar att privata investerare kan ta hänsyn till andra överväganden som företagets goda namn (120). I domen i målet ENI-Lanerossi slog EU-domstolen fast att ett moderbolags beslut att under en begränsad tid kompensera förluster i ett av sina dotterbolag som ”befinner sig i övergående svårigheter men, eventuellt efter en omstrukturering, är i stånd att åter bli lönsamt”, inte bara kan motiveras av möjligheten att få en indirekt vinst, utan även av andra skäl, som omsorg om koncernens goda namn eller en omläggning av verksamheten (121). Domstolen slog emellertid fast att om det inte finns några som helst utsikter till vinst, ens på lång sikt, ska sådana tillskott anses utgöra statlig stöd (122). I enlighet med fast rättspraxis har dessa argument följaktligen ringa betydelse i samband med tillämpningen av kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, när det vid tidpunkten för kapitaltillskottet inte fanns något som tydde på att SACE BT kunde gå med vinst efter 2011, inte ens på lång sikt.

| (147) | Italien och SACE har dessutom inte tillhandahållit några uppgifter för att styrka och kvantifiera de negativa ekonomiska effekter som den påstådda försämringen av SACE:s goda namn skulle få för företaget. |
| --- | --- |

(147)

Italien och SACE har dessutom inte tillhandahållit några uppgifter för att styrka och kvantifiera de negativa ekonomiska effekter som den påstådda försämringen av SACE:s goda namn skulle få för företaget.

| (148) | Kommissionen noterar dessutom att SACE:s försäkringsverksamhet bedrivs med en statlig garanti. De försäkrade parterna vet följaktligen att staten garanterar att de betalas den ersättning de har rätt till enligt försäkringarna. Kommissionen kan därför inte förstå varför SACE:s försäkringskunder skulle bli oroliga om ett dotterbolag till SACE, som inte har en statlig garanti och som är ett aktiebolag med begränsat ansvar, skulle likvideras. Italien och SACE har inte tillhandahållit någon motivering till varför den del av SACE:s verksamhet som bedrivs med den statliga garantin skulle påverkas. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen noterar dessutom att SACE:s försäkringsverksamhet bedrivs med en statlig garanti. De försäkrade parterna vet följaktligen att staten garanterar att de betalas den ersättning de har rätt till enligt försäkringarna. Kommissionen kan därför inte förstå varför SACE:s försäkringskunder skulle bli oroliga om ett dotterbolag till SACE, som inte har en statlig garanti och som är ett aktiebolag med begränsat ansvar, skulle likvideras. Italien och SACE har inte tillhandahållit någon motivering till varför den del av SACE:s verksamhet som bedrivs med den statliga garantin skulle påverkas.

| (149) | Eftersom SACE:s försäkringsverksamhet omfattas av en statlig garanti anser kommissionen dessutom att denna verksamhet inte utgör en marknadsverksamhet som en privat aktör hade kunnat bedriva (närmare bestämt utgör garantin för SACE:s försäkringsverksamhet inte stöd, eftersom det anses att denna verksamhet inte erbjuds på marknaden och det därför inte råder någon risk för att konkurrensen ska snedvridas). Vid bedömningen av huruvida en privat investerare i samma position som SACE skulle ha låtit ett dotterbolag som SACE BT gå i konkurs eller rekapitaliserat det, anser kommissionen att man inte kan ta hänsyn till de eventuellt negativa effekter som en likvidering av SACE BT skulle ha fått för den verksamhet som SACE inte bedriver på marknaden, eftersom en privat investerare aldrig hade kunnat bedriva en sådan verksamhet. |
| --- | --- |

(149)

Eftersom SACE:s försäkringsverksamhet omfattas av en statlig garanti anser kommissionen dessutom att denna verksamhet inte utgör en marknadsverksamhet som en privat aktör hade kunnat bedriva (närmare bestämt utgör garantin för SACE:s försäkringsverksamhet inte stöd, eftersom det anses att denna verksamhet inte erbjuds på marknaden och det därför inte råder någon risk för att konkurrensen ska snedvridas). Vid bedömningen av huruvida en privat investerare i samma position som SACE skulle ha låtit ett dotterbolag som SACE BT gå i konkurs eller rekapitaliserat det, anser kommissionen att man inte kan ta hänsyn till de eventuellt negativa effekter som en likvidering av SACE BT skulle ha fått för den verksamhet som SACE inte bedriver på marknaden, eftersom en privat investerare aldrig hade kunnat bedriva en sådan verksamhet.

| (150) | Vid den tidpunkt då SACE vidtog den tredje och fjärde åtgärden gjorde SACE som sagt inte någon jämförelse mellan ett likvideringsscenario och det valda alternativet att tillföra ytterligare kapital till SACE BT trots företagets svårigheter. För helhetens skull kommer kommissionen i nedanstående punkter i vilket fall som helst visa att om SACE hade gjort en sådan jämförelse hade det insett att en likvidering av SACE BT hade varit lämpligare än att skjuta till ytterligare 70 miljoner euro till SACE BT trots företagets svårigheter. |
| --- | --- |

(150)

Vid den tidpunkt då SACE vidtog den tredje och fjärde åtgärden gjorde SACE som sagt inte någon jämförelse mellan ett likvideringsscenario och det valda alternativet att tillföra ytterligare kapital till SACE BT trots företagets svårigheter. För helhetens skull kommer kommissionen i nedanstående punkter i vilket fall som helst visa att om SACE hade gjort en sådan jämförelse hade det insett att en likvidering av SACE BT hade varit lämpligare än att skjuta till ytterligare 70 miljoner euro till SACE BT trots företagets svårigheter.

| (151) | För att avgöra huruvida SACE, som ensam ägare till SACE BT, gjorde bättre i att investera ytterligare 70 miljoner euro i SACE BT i stället för att likvidera det (avveckla verksamheten) måste man jämföra de förväntade, eventuella, kassaflödena till SACE som aktieägare i scenariot med likvidering (avveckling) med de kassaflöden som förväntas i scenariot med kapitaltillskott. Utifrån de uppgifter som har lämnats har Italien och SACE inte vid den aktuella tidpunkten (och inte heller i efterhand) gjort någon värdering av andelen eget kapital i SACE BT före eller efter tillskottet. |
| --- | --- |

(151)

För att avgöra huruvida SACE, som ensam ägare till SACE BT, gjorde bättre i att investera ytterligare 70 miljoner euro i SACE BT i stället för att likvidera det (avveckla verksamheten) måste man jämföra de förväntade, eventuella, kassaflödena till SACE som aktieägare i scenariot med likvidering (avveckling) med de kassaflöden som förväntas i scenariot med kapitaltillskott. Utifrån de uppgifter som har lämnats har Italien och SACE inte vid den aktuella tidpunkten (och inte heller i efterhand) gjort någon värdering av andelen eget kapital i SACE BT före eller efter tillskottet.

| (152) | Kommissionen noterar att i slutet av maj 2009 och i början av juli 2009, när SACE:s styrelse beslutade att bevilja den tredje och fjärde åtgärden, förväntade man redan att SACE BT, utöver de stora förlusterna 2008 (29,5 miljoner euro), skulle fortsätta att göra stora förluster 2009 (53,4 miljoner euro (123)). Det återstående kapitalet i slutet av 2009 beräknades därför uppgå till 24,2 miljoner euro. Framför allt var i slutet av första kvartalet 2009 SACE BT:s bokförda värde av eget kapital (med hänsyn till förlusterna på 22,6 miljoner euro under den perioden) 55 miljoner euro samtidigt som de förväntade förlusterna för hela 2009 uppgick till 53,4 miljoner euro. I ett scenario som beaktar situationen före tillskottet skulle det förväntade bokförda värdet av eget kapital i slutet av 2009 vara skillnaden mellan det bokförda värdet första kvartalet 2009, dvs. 55 miljoner euro, och resten av de förväntade förlusterna för det året, dvs. 30,8 miljoner euro (53,4 miljoner euro minus 22,6 miljoner euro), lika med 24,2 miljoner euro. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen noterar att i slutet av maj 2009 och i början av juli 2009, när SACE:s styrelse beslutade att bevilja den tredje och fjärde åtgärden, förväntade man redan att SACE BT, utöver de stora förlusterna 2008 (29,5 miljoner euro), skulle fortsätta att göra stora förluster 2009 (53,4 miljoner euro (123)). Det återstående kapitalet i slutet av 2009 beräknades därför uppgå till 24,2 miljoner euro. Framför allt var i slutet av första kvartalet 2009 SACE BT:s bokförda värde av eget kapital (med hänsyn till förlusterna på 22,6 miljoner euro under den perioden) 55 miljoner euro samtidigt som de förväntade förlusterna för hela 2009 uppgick till 53,4 miljoner euro. I ett scenario som beaktar situationen före tillskottet skulle det förväntade bokförda värdet av eget kapital i slutet av 2009 vara skillnaden mellan det bokförda värdet första kvartalet 2009, dvs. 55 miljoner euro, och resten av de förväntade förlusterna för det året, dvs. 30,8 miljoner euro (53,4 miljoner euro minus 22,6 miljoner euro), lika med 24,2 miljoner euro.

| (153) | I ett scenario som beaktar situationen efter tillskottet skulle det bokförda värdet av eget kapital ha ökat med rekapitaliseringsbeloppet (70 miljoner euro) och uppgå till 94,2 miljoner euro. |
| --- | --- |

(153)

I ett scenario som beaktar situationen efter tillskottet skulle det bokförda värdet av eget kapital ha ökat med rekapitaliseringsbeloppet (70 miljoner euro) och uppgå till 94,2 miljoner euro.

| (154) | I detta sammanhang ska det noteras att i likvideringsscenariot har aktieägarna bara rätt till de intäkter som eventuellt återstår efter att alla företagets skulder har betalats och efter att alla kostnader för likvideringen har dragits av. Resultatet av likvideringen beror på vad företagets tillgångar är värda och hur lätta de är att sälja. |
| --- | --- |

(154)

I detta sammanhang ska det noteras att i likvideringsscenariot har aktieägarna bara rätt till de intäkter som eventuellt återstår efter att alla företagets skulder har betalats och efter att alla kostnader för likvideringen har dragits av. Resultatet av likvideringen beror på vad företagets tillgångar är värda och hur lätta de är att sälja.

| (155) | Även vid en mycket försiktig bedömning anser kommissionen att SACE i likvideringsscenariot troligen inte skulle ha fått tillbaka något av sin investering i SACE BT. |
| --- | --- |

(155)

Även vid en mycket försiktig bedömning anser kommissionen att SACE i likvideringsscenariot troligen inte skulle ha fått tillbaka något av sin investering i SACE BT.

| (156) | För att kunna bedöma hur attraktivt kapitaltillskottet på 70 miljoner euro till SACE BT var i jämförelse med likvideringsscenariot måste man i nästa steg bedöma hur mycket företaget var värt (dvs. marknadsvärdet för 100 % av andelarna i företaget) efter kapitaltillskottet på 70 miljoner euro. |
| --- | --- |

(156)

För att kunna bedöma hur attraktivt kapitaltillskottet på 70 miljoner euro till SACE BT var i jämförelse med likvideringsscenariot måste man i nästa steg bedöma hur mycket företaget var värt (dvs. marknadsvärdet för 100 % av andelarna i företaget) efter kapitaltillskottet på 70 miljoner euro.

| (157) | Om företagets värde efter 2009 års kapitaltillskott var lika med eller högre än 70 miljoner euro skulle en privat investerare ha varit benägen att gå vidare med investeringen. |
| --- | --- |

(157)

Om företagets värde efter 2009 års kapitaltillskott var lika med eller högre än 70 miljoner euro skulle en privat investerare ha varit benägen att gå vidare med investeringen.

| (158) | Ett sådant värde på företaget beror på beräkningen av det nuvarande värdet på framtida kassaflöden till aktieägarna. |
| --- | --- |

(158)

Ett sådant värde på företaget beror på beräkningen av det nuvarande värdet på framtida kassaflöden till aktieägarna.

| (159) | I det avseendet påminner kommissionen om att det i den affärsplan och/eller de prognoser som gällde vid den aktuella tidpunkten inte förväntades någon ström av framtida vinster som kunde visa att marknadsvärdet skulle ligga i närheten av 70 miljoner euro. Eftersom företaget inte var lönsamt före krisen kunde man dessutom inte förvänta sig att det automatiskt skulle återfå lönsamheten när den makroekonomiska situationen och de finansiella marknaderna normaliserades. Kommissionens slutsats är därför att det, i avsaknad av några prognoser om förväntat kassaflöde till SACE BT, inte fanns något som tydde på att detta företags marknadsvärde efter den tredje och fjärde åtgärden skulle vara lika med eller högre än 70 miljoner euro. En försiktig investerare skulle därför ha föredragit att låta SACE gå i konkurs (eller sälja det, om det gick att hitta en köpare) i stället för att gå vidare med rekapitaliseringen. Denna kompletterande analys visar således att SACE, när det beviljade den tredje och fjärde åtgärden, inte handlade som en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(159)

I det avseendet påminner kommissionen om att det i den affärsplan och/eller de prognoser som gällde vid den aktuella tidpunkten inte förväntades någon ström av framtida vinster som kunde visa att marknadsvärdet skulle ligga i närheten av 70 miljoner euro. Eftersom företaget inte var lönsamt före krisen kunde man dessutom inte förvänta sig att det automatiskt skulle återfå lönsamheten när den makroekonomiska situationen och de finansiella marknaderna normaliserades. Kommissionens slutsats är därför att det, i avsaknad av några prognoser om förväntat kassaflöde till SACE BT, inte fanns något som tydde på att detta företags marknadsvärde efter den tredje och fjärde åtgärden skulle vara lika med eller högre än 70 miljoner euro. En försiktig investerare skulle därför ha föredragit att låta SACE gå i konkurs (eller sälja det, om det gick att hitta en köpare) i stället för att gå vidare med rekapitaliseringen. Denna kompletterande analys visar således att SACE, när det beviljade den tredje och fjärde åtgärden, inte handlade som en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (160) | För det andra skulle en investerare ha kunnat använda en annan indikator för att värdera företaget, såsom metoden att multiplicera ett s.k. P/B-tal (marknadspriset/bokfört värde) – som man får fram genom jämförbara företag vars aktier handlas på börsen – med företagets bokförda värde. |
| --- | --- |

(160)

För det andra skulle en investerare ha kunnat använda en annan indikator för att värdera företaget, såsom metoden att multiplicera ett s.k. P/B-tal (marknadspriset/bokfört värde) – som man får fram genom jämförbara företag vars aktier handlas på börsen – med företagets bokförda värde.

| (161) | Såvitt kommissionen vet är Euler-Hermes det enda europeiska kreditförsäkringsföretaget som är börsnoterat, och det är således dess P/B-tal som måste användas. Det är ett företag med relativt låg risk (124), eftersom det har visat sig klara de tidigare nedgångarna relativt bra. Det gick med vinst 2008 och första kvartalet 2009 och betalade till och med utdelning 2008. Värdet på ett företag med högre risk, såsom SACE BT, skulle därför understiga det värde som man får fram genom att tillämpa Euler-Hermes P/B-tal. Euler-Hermes P/B-tal första kvartalet 2009 var cirka 0,60 (125). Om detta tal skulle tillämpas på SACE BT:s förväntade bokförda värde i slutet av 2009 (94,2 miljoner euro) skulle värdet på företaget uppgå till 56,52 miljoner euro, om företagens riskprofiler hade varit jämförbara. |
| --- | --- |

(161)

Såvitt kommissionen vet är Euler-Hermes det enda europeiska kreditförsäkringsföretaget som är börsnoterat, och det är således dess P/B-tal som måste användas. Det är ett företag med relativt låg risk (124), eftersom det har visat sig klara de tidigare nedgångarna relativt bra. Det gick med vinst 2008 och första kvartalet 2009 och betalade till och med utdelning 2008. Värdet på ett företag med högre risk, såsom SACE BT, skulle därför understiga det värde som man får fram genom att tillämpa Euler-Hermes P/B-tal. Euler-Hermes P/B-tal första kvartalet 2009 var cirka 0,60 (125). Om detta tal skulle tillämpas på SACE BT:s förväntade bokförda värde i slutet av 2009 (94,2 miljoner euro) skulle värdet på företaget uppgå till 56,52 miljoner euro, om företagens riskprofiler hade varit jämförbara.

| (162) | Kommissionen konstaterar emellertid att SACE BT inte var lönsamt före krisen (till skillnad från vad som anges i dess egen affärsplan) och att det inte fanns någon affärsplan som visade att det hade möjlighet att återställa sin lönsamhet. Vid den aktuella tidpunkten kan det därför ha ansetts varit ett företag med betydligt högre risk än Euler-Hermes. SACE BT:s värde då åtgärderna beviljades skulle därför ha varit betydligt lägre än 56,52 miljoner euro. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen konstaterar emellertid att SACE BT inte var lönsamt före krisen (till skillnad från vad som anges i dess egen affärsplan) och att det inte fanns någon affärsplan som visade att det hade möjlighet att återställa sin lönsamhet. Vid den aktuella tidpunkten kan det därför ha ansetts varit ett företag med betydligt högre risk än Euler-Hermes. SACE BT:s värde då åtgärderna beviljades skulle därför ha varit betydligt lägre än 56,52 miljoner euro.

| (163) | Italien medgav dessutom att omständigheterna på marknaden var sådana att kreditförsäkringsföretagen vid den aktuella tidpunkten hade ett mycket lågt marknadsvärde (126). |
| --- | --- |

(163)

Italien medgav dessutom att omständigheterna på marknaden var sådana att kreditförsäkringsföretagen vid den aktuella tidpunkten hade ett mycket lågt marknadsvärde (126).

| (164) | I likhet med tillämpningen av en värdering grundad på framtida kassaflöden skulle avslutningsvis tillämpningen av en värdering med hjälp av P/B-tal också få en privat investerare att dra slutsatsen att denne gör bäst i att låta sitt dotterbolag gå i konkurs än att investera ytterligare 70 miljoner euro i det. |
| --- | --- |

(164)

I likhet med tillämpningen av en värdering grundad på framtida kassaflöden skulle avslutningsvis tillämpningen av en värdering med hjälp av P/B-tal också få en privat investerare att dra slutsatsen att denne gör bäst i att låta sitt dotterbolag gå i konkurs än att investera ytterligare 70 miljoner euro i det.

| (165) | Mot bakgrund av ovanstående analys kan det dessutom konstateras att SACE befann sig i en sämre position efter att ha beviljat den tredje och fjärde åtgärden än i likvideringscenariot. |
| --- | --- |

(165)

Mot bakgrund av ovanstående analys kan det dessutom konstateras att SACE befann sig i en sämre position efter att ha beviljat den tredje och fjärde åtgärden än i likvideringscenariot.

| (166) | Kommissionen konstaterar vidare att, vilket SACE har betonat, flera marknadsinvesterare sköt till ytterligare kapital till sina exportkreditdotterbolag under krisen. Med tanke på den stora osäkerheten och det akuta läget hade dessa investerare vid tidpunkten för sina investeringar kanske inte tillgång till fullständiga prognoser. De kreditförsäkringsföretag som hade rekapitaliserats av sina aktieägare hade emellertid varit lönsamma före krisen. Det var därför troligare att dessa företag kunde återställa sin lönsamhet. SACE BT hade emellertid en historik fylld med förluster. Ställd inför ett dotterbolag som redan gick med förlust eller bara gjorde nollresultat åren före krisen (medan företagets affärsplan förutsåg en stadigt växande lönsamhet), skulle en privat investerare vara mer tveksam till att göra ett stort kapitaltillskott. Investeraren skulle kontrollera om det fanns någon chans att det företaget en dag skulle bli tillräckligt lönsamt. Kommissionen konstaterar att det inte gjordes några finansiella prognoser under 2009 som visade hur lönsamheten skulle återställas. En försiktig investerare skulle under sådana omständigheter inte investera i företaget genom att tillföra företaget ytterligare ett stort kapitalbelopp. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen konstaterar vidare att, vilket SACE har betonat, flera marknadsinvesterare sköt till ytterligare kapital till sina exportkreditdotterbolag under krisen. Med tanke på den stora osäkerheten och det akuta läget hade dessa investerare vid tidpunkten för sina investeringar kanske inte tillgång till fullständiga prognoser. De kreditförsäkringsföretag som hade rekapitaliserats av sina aktieägare hade emellertid varit lönsamma före krisen. Det var därför troligare att dessa företag kunde återställa sin lönsamhet. SACE BT hade emellertid en historik fylld med förluster. Ställd inför ett dotterbolag som redan gick med förlust eller bara gjorde nollresultat åren före krisen (medan företagets affärsplan förutsåg en stadigt växande lönsamhet), skulle en privat investerare vara mer tveksam till att göra ett stort kapitaltillskott. Investeraren skulle kontrollera om det fanns någon chans att det företaget en dag skulle bli tillräckligt lönsamt. Kommissionen konstaterar att det inte gjordes några finansiella prognoser under 2009 som visade hur lönsamheten skulle återställas. En försiktig investerare skulle under sådana omständigheter inte investera i företaget genom att tillföra företaget ytterligare ett stort kapitalbelopp.

| (167) | SACE hävdar att SACE BT fortfarande befann sig i startfasen och att det därför var svårare för företaget att hantera effekterna av den finansiella krisen. För det första konstaterar kommissionen att SACE BT 2008, det år som krisen bröt ut, redan var inne på sitt fjärde verksamhetsår. Enligt kommissionens praxis betraktas ett företag i princip som nybildat de tre första åren efter det att verksamheten inletts på det berörda verksamhetsområdet (127). För det andra, även om SACE BT verkligen hade befunnit sig i en startfas är det oklart hur detta skulle ha påverkat tillämpningen av kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. En privat investerare skulle fortfarande ha jämfört företagets förväntade marknadsvärde efter rekapitaliseringen (grundat på förväntad lönsamhet), och jämfört detta med alternativet att låta företaget gå i konkurs eller sälja det. Italien och SACE har inte visat att SACE, på grund av att SACE BT befann sig i en startfas, kunde ha förväntat sig att företaget skulle bli mer lönsamt i framtiden. Som påpekades i skäl 77 visade den enda affärsplan som fanns att tillgå vid den aktuella tidpunkten bara att företaget åter skulle göra ett nollresultat 2011. Planen visade dock inte att det skulle gå med vinst igen. |
| --- | --- |

(167)

SACE hävdar att SACE BT fortfarande befann sig i startfasen och att det därför var svårare för företaget att hantera effekterna av den finansiella krisen. För det första konstaterar kommissionen att SACE BT 2008, det år som krisen bröt ut, redan var inne på sitt fjärde verksamhetsår. Enligt kommissionens praxis betraktas ett företag i princip som nybildat de tre första åren efter det att verksamheten inletts på det berörda verksamhetsområdet (127). För det andra, även om SACE BT verkligen hade befunnit sig i en startfas är det oklart hur detta skulle ha påverkat tillämpningen av kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. En privat investerare skulle fortfarande ha jämfört företagets förväntade marknadsvärde efter rekapitaliseringen (grundat på förväntad lönsamhet), och jämfört detta med alternativet att låta företaget gå i konkurs eller sälja det. Italien och SACE har inte visat att SACE, på grund av att SACE BT befann sig i en startfas, kunde ha förväntat sig att företaget skulle bli mer lönsamt i framtiden. Som påpekades i skäl 77 visade den enda affärsplan som fanns att tillgå vid den aktuella tidpunkten bara att företaget åter skulle göra ett nollresultat 2011. Planen visade dock inte att det skulle gå med vinst igen.

| (168) | Kommissionens slutsats är därför att den tredje och fjärde åtgärden ger SACE BT en fördel, genom att det tillförs kapital som det inte hade kunnat anskaffa på marknaden. Tack vare detta kapital kunde företaget överleva trots att det inte fanns något som tydde på att det skulle gå med vinst, inte ens på lång sikt. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionens slutsats är därför att den tredje och fjärde åtgärden ger SACE BT en fördel, genom att det tillförs kapital som det inte hade kunnat anskaffa på marknaden. Tack vare detta kapital kunde företaget överleva trots att det inte fanns något som tydde på att det skulle gå med vinst, inte ens på lång sikt.

V.1.2.   Huruvida åtgärderna kan tillskrivas staten och statliga medel

| (169) | I skälen 73–78 i beslutet att inleda förfarandet tillämpade kommissionen samma indikatorer som i domen i målet Stardust Marine (128) för att styrka att åtgärden kan tillskrivas staten, eftersom SACE helt ägs av staten. Enligt fast rättspraxis (se särskilt domen i målet Stardust Marine) ska det, även om staten kan kontrollera ett offentligägt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner, nämligen inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Det är följaktligen nödvändigt att undersöka om de offentliga myndigheterna ska anses ha varit delaktiga på ett eller annat sätt i dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(169)

I skälen 73–78 i beslutet att inleda förfarandet tillämpade kommissionen samma indikatorer som i domen i målet Stardust Marine (128) för att styrka att åtgärden kan tillskrivas staten, eftersom SACE helt ägs av staten. Enligt fast rättspraxis (se särskilt domen i målet Stardust Marine) ska det, även om staten kan kontrollera ett offentligägt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner, nämligen inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Det är följaktligen nödvändigt att undersöka om de offentliga myndigheterna ska anses ha varit delaktiga på ett eller annat sätt i dessa åtgärder.

| (170) | I domen i målet Stardust Marin anges trots det följande:






  ”53. | Det kan i detta hänseende inte krävas att det genom en utförlig undersökning skall visas att myndigheterna har uppmuntrat det offentligägda företaget att vidta de aktuella stödåtgärderna. Med beaktande av det nära sambandet mellan staten och offentligägda företag finns det nämligen, för det första, en verklig risk att staten beviljar stöd via dessa företag på ett föga öppet sätt och med åsidosättande av fördragets bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

(170)

I domen i målet Stardust Marin anges trots det följande:

”53.

Det kan i detta hänseende inte krävas att det genom en utförlig undersökning skall visas att myndigheterna har uppmuntrat det offentligägda företaget att vidta de aktuella stödåtgärderna. Med beaktande av det nära sambandet mellan staten och offentligägda företag finns det nämligen, för det första, en verklig risk att staten beviljar stöd via dessa företag på ett föga öppet sätt och med åsidosättande av fördragets bestämmelser om statligt stöd.

| 54. | På grund av dessa nära relationer mellan staten och det offentligägda företaget är det, för det andra, i allmänhet mycket svårt för en utomstående att i ett konkret fall bevisa att ett sådant företag faktiskt har vidtagit stödåtgärder på myndigheternas begäran. |
| --- | --- |

54.

På grund av dessa nära relationer mellan staten och det offentligägda företaget är det, för det andra, i allmänhet mycket svårt för en utomstående att i ett konkret fall bevisa att ett sådant företag faktiskt har vidtagit stödåtgärder på myndigheternas begäran.

| 55. | Av dessa skäl finner domstolen att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten.” |
| --- | --- |

55.

Av dessa skäl finner domstolen att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten.”

| (171) | Därefter angav domstolen följande indikatorer för att avgöra om en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten: i) att företaget i fråga inte kunde fatta det klandrade beslutet utan att ta hänsyn till myndigheternas krav, ii) att, bortsett från de omständigheter av institutionell karaktär som band de offentliga företagen till staten, skulle dessa företag, vilka förmedlat stödet, ta hänsyn till anvisningarna av ett centralt regeringsorgan, dvs. Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE), iii) huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, iv) vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, v) frågan om företagets organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, vi) hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och (vii) alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. Även åtgärdens omfattning, dess innehåll och villkoren för dess genomförande ska beaktas. |
| --- | --- |

(171)

Därefter angav domstolen följande indikatorer för att avgöra om en stödåtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten: i) att företaget i fråga inte kunde fatta det klandrade beslutet utan att ta hänsyn till myndigheternas krav, ii) att, bortsett från de omständigheter av institutionell karaktär som band de offentliga företagen till staten, skulle dessa företag, vilka förmedlat stödet, ta hänsyn till anvisningarna av ett centralt regeringsorgan, dvs. Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE), iii) huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, iv) vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, v) frågan om företagets organisationsform är offentligrättslig eller om det omfattas av den allmänna bolagsrätten, vi) hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och (vii) alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. Även åtgärdens omfattning, dess innehåll och villkoren för dess genomförande ska beaktas.

| (172) | Kommissionen konstaterade dessutom i skäl 79 i beslutet att inleda förfarandet att det var ytterst osannolikt att de åtgärder som är föremål för den aktuella undersökningen hade antagits utan att staten hade varit delaktig. |
| --- | --- |

(172)

Kommissionen konstaterade dessutom i skäl 79 i beslutet att inleda förfarandet att det var ytterst osannolikt att de åtgärder som är föremål för den aktuella undersökningen hade antagits utan att staten hade varit delaktig.

| (173) | I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet vidhåller Italien och SACE att ingen av de fyra åtgärderna kan tillskrivas staten eftersom besluten fattades av SACE, som handlade helt oberoende av staten. Italien har anfört ytterligare faktiska omständigheter och motiv till varför åtgärderna inte kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(173)

I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet vidhåller Italien och SACE att ingen av de fyra åtgärderna kan tillskrivas staten eftersom besluten fattades av SACE, som handlade helt oberoende av staten. Italien har anfört ytterligare faktiska omständigheter och motiv till varför åtgärderna inte kan tillskrivas staten.

| (174) | För att bedöma den rättspraxis som Italien har åberopat ska det noteras att i det kommissionsbeslut som diskuteras i domen i målet Olympic Airways nämndes Stardust Marine-kriterierna, men de tillämpades egentligen inte. Domstolen konstaterade att kommissionen i själva verket bara antog att åtgärden kunde tillskrivas den grekiska staten, utan att ge någon motivering till stöd för sitt antagande (129). Domstolen fann därför att kommissionens resonemang inte räckte för att fastställa att det i det målet rörde sig om stöd som kunde tillskrivas staten, eller att åtgärden i sig kunde tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(174)

För att bedöma den rättspraxis som Italien har åberopat ska det noteras att i det kommissionsbeslut som diskuteras i domen i målet Olympic Airways nämndes Stardust Marine-kriterierna, men de tillämpades egentligen inte. Domstolen konstaterade att kommissionen i själva verket bara antog att åtgärden kunde tillskrivas den grekiska staten, utan att ge någon motivering till stöd för sitt antagande (129). Domstolen fann därför att kommissionens resonemang inte räckte för att fastställa att det i det målet rörde sig om stöd som kunde tillskrivas staten, eller att åtgärden i sig kunde tillskrivas staten.

| (175) | När det gäller den dom i målet SIC
   (130) som de italienska myndigheterna har åberopat noterar kommissionen att förstainstansrätten i den domen bekräftade kommissionens bedömning att vissa omtvistade beslut i det tidigare statligt ägda företaget Portugal Telecom (som innebar att företaget godtog att det statliga tv-bolaget RTP betalade sina nätavgifter för sent) inte kunde tillskrivas staten. Förstainstansrättens dom grundades emellertid på de specifika omständigheterna i det målet. Framför allt konstaterade förstainstansrätten i domen i målet SIC – bland annat – att kommissionens bedömning att betalningslättnaderna huvudsakligen orsakades av en tvist mellan RTP och Portugal Telecom om avgiftens storlek inte hade motsagts av sökanden (131). Dessutom konstaterade förstainstansrätten att kommissionen hade konstaterat, utan att ha motsagts av sökanden, att Portugal Telecoms uppträdande inte förändrades efter privatiseringen (132). Det är därför uppenbart att förstainstansrättens bedömning rörde en specifik situation som klart skiljer sig från situationen i detta beslut. |
| --- | --- |

(175)

När det gäller den dom i målet SIC
   (130) som de italienska myndigheterna har åberopat noterar kommissionen att förstainstansrätten i den domen bekräftade kommissionens bedömning att vissa omtvistade beslut i det tidigare statligt ägda företaget Portugal Telecom (som innebar att företaget godtog att det statliga tv-bolaget RTP betalade sina nätavgifter för sent) inte kunde tillskrivas staten. Förstainstansrättens dom grundades emellertid på de specifika omständigheterna i det målet. Framför allt konstaterade förstainstansrätten i domen i målet SIC – bland annat – att kommissionens bedömning att betalningslättnaderna huvudsakligen orsakades av en tvist mellan RTP och Portugal Telecom om avgiftens storlek inte hade motsagts av sökanden (131). Dessutom konstaterade förstainstansrätten att kommissionen hade konstaterat, utan att ha motsagts av sökanden, att Portugal Telecoms uppträdande inte förändrades efter privatiseringen (132). Det är därför uppenbart att förstainstansrättens bedömning rörde en specifik situation som klart skiljer sig från situationen i detta beslut.

| (176) | Kommissionen har funnit ytterligare bevis på att åtgärderna kan tillskrivas staten i den kompletterande dokumentation som Italien och SACE har ingett. På samma sätt som i beslutet att inleda förfarandet används Stardust Marine-indikatorerna i detta beslut för att pröva om den andra, tredje och fjärde åtgärden kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen har funnit ytterligare bevis på att åtgärderna kan tillskrivas staten i den kompletterande dokumentation som Italien och SACE har ingett. På samma sätt som i beslutet att inleda förfarandet används Stardust Marine-indikatorerna i detta beslut för att pröva om den andra, tredje och fjärde åtgärden kan tillskrivas staten.

| (177) | Även om SACE inte har införlivats med den offentliga förvaltningen och inte utövar offentlig makt anser kommissionen att följande allmänna indikatorer visar att de åtgärder som SACE har beviljat kan tillskrivas staten (133):






  a) | Alla ledmöter i SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) nomineras på förslag av den italienska staten, i enlighet med artikel 6.2 i lagstiftningsdekret nr 269/2003 (134). |
| --- | --- | --- |

(177)

Även om SACE inte har införlivats med den offentliga förvaltningen och inte utövar offentlig makt anser kommissionen att följande allmänna indikatorer visar att de åtgärder som SACE har beviljat kan tillskrivas staten (133):

a)

Alla ledmöter i SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) nomineras på förslag av den italienska staten, i enlighet med artikel 6.2 i lagstiftningsdekret nr 269/2003 (134).

| b) | SACE bedriver inte sin verksamhet ”på marknaden under normala konkurrensvillkor”:






  i) | Målet för SACE 2004 var (och är fortfarande) att upprätthålla och främja den italienska ekonomins konkurrenskraft, och bolaget täcker huvudsakligen icke-marknadsmässiga risker i den mening som avses i meddelandet om exportkrediter (dvs. det bedrev verksamhet på ett område som inte anses omfattas av normala konkurrensvillkor på marknaden). |
| --- | --- | --- |

b)

SACE bedriver inte sin verksamhet ”på marknaden under normala konkurrensvillkor”:

i)

Målet för SACE 2004 var (och är fortfarande) att upprätthålla och främja den italienska ekonomins konkurrenskraft, och bolaget täcker huvudsakligen icke-marknadsmässiga risker i den mening som avses i meddelandet om exportkrediter (dvs. det bedrev verksamhet på ett område som inte anses omfattas av normala konkurrensvillkor på marknaden).

| ii) | SACE:s verksamhet har alltid omfattats av en statlig garanti, vilket enligt reglerna för statligt stöd inte är tillåtet för andra offentliga företag som konkurrerar med privata marknadsaktörer. |
| --- | --- |

ii)

SACE:s verksamhet har alltid omfattats av en statlig garanti, vilket enligt reglerna för statligt stöd inte är tillåtet för andra offentliga företag som konkurrerar med privata marknadsaktörer.

| iii) | SACE:s finansiella rapporter kontrolleras av den italienska revisionsmyndigheten, och ekonomi- och finansministeriet måste lämna årsrapporter om företagets verksamhet till det italienska parlamentet. |
| --- | --- |

iii)

SACE:s finansiella rapporter kontrolleras av den italienska revisionsmyndigheten, och ekonomi- och finansministeriet måste lämna årsrapporter om företagets verksamhet till det italienska parlamentet.

| iv) | När det gäller statens inflytande över tilldelningen av SACE:s resurser ska CIPE inte senare än den 30 juni varje år överlägga om de finansiella prognoserna och de finansiella behoven kopplade till vissa risker och definiera övergripande gränser för de icke-marknadsmässiga risker som SACE ska ta på sig, och detta separat för de garantier vars löptid understiger respektive överstiger 24 månader (135). |
| --- | --- |

iv)

När det gäller statens inflytande över tilldelningen av SACE:s resurser ska CIPE inte senare än den 30 juni varje år överlägga om de finansiella prognoserna och de finansiella behoven kopplade till vissa risker och definiera övergripande gränser för de icke-marknadsmässiga risker som SACE ska ta på sig, och detta separat för de garantier vars löptid understiger respektive överstiger 24 månader (135).

| c) | I SACE BT:s bolagsordning anges att utöver de rättliga bestämmelser som privata försäkringsföretag vanligtvis omfattas av omfattas SACE BT även av ett lagkrav (136) som innebär att om en ny juridisk enhet bildas för att täcka marknadsmässiga risker bör SACE inte inneha mer än 30 % av en sådan enhets kapital. Således tycks den italienska staten även efter bildandet av SACE BT ha haft inflytande över det kontinuerliga stödet (den andra, tredje och fjärde åtgärden) i sådan omfattning att det på grund av ovannämnda lagkrav var uteslutet att alla sådana risker kunde avvecklas och/eller säljas till en marknadsaktör (137). |
| --- | --- |

c)

I SACE BT:s bolagsordning anges att utöver de rättliga bestämmelser som privata försäkringsföretag vanligtvis omfattas av omfattas SACE BT även av ett lagkrav (136) som innebär att om en ny juridisk enhet bildas för att täcka marknadsmässiga risker bör SACE inte inneha mer än 30 % av en sådan enhets kapital. Således tycks den italienska staten även efter bildandet av SACE BT ha haft inflytande över det kontinuerliga stödet (den andra, tredje och fjärde åtgärden) i sådan omfattning att det på grund av ovannämnda lagkrav var uteslutet att alla sådana risker kunde avvecklas och/eller säljas till en marknadsaktör (137).

| (178) | Utöver de allmänna indikatorerna i skäl 177 finns det andra indikatorer som är specifika för den andra, tredje och fjärde åtgärden:






  a) | Två av de fyra ledamöterna (Consiglieri) i SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) hade ledande befattningar inom den italienska förvaltningen (138) – nämligen i f.d. ministeriet för utlandshandel (numera ministeriet för ekonomisk utveckling) och utrikesministeriet – när den andra, tredje och fjärde åtgärden beviljades. Tack vare denna ställning förklarade den ledamot av SACE:s styrelse som även hade en ledande befattning i utrikesministeriet (befullmäktigad minister, generaldirektör för multilateralt ekonomiskt och finansiellt samarbete vid utrikesministeriet) vid SACE:s styrelsesammanträde den 1 april 2009 att en minskning av försäkringskapaciteten inte skulle inträffa ”varken inom sektorn för marknadsmässiga risker, eller i fråga om icke-marknadsmässiga risker” (139). Den andra ledamoten i SACE:s styrelse som också hade en ledande befattning inom ministeriet för utlandshandel (numera ministeriet för ekonomisk utveckling – direktör för den allmänna avdelningen för internationaliseringspolitiken inom ministeriet för utlandshandel) förklarade vid samma sammanträde med SACE:s styrelse den 1 april 2009 att ”det stöd som tillhandhålls systemet [av italienska företag] genom SACE:s verksamhet inte alltid syns så tydligt utåt, vilket även sammanfaller med vikten av att stödja SACE BT, även genom rekapitaliseringen av detta företag” (140). |
| --- | --- | --- |

(178)

Utöver de allmänna indikatorerna i skäl 177 finns det andra indikatorer som är specifika för den andra, tredje och fjärde åtgärden:

a)

Två av de fyra ledamöterna (Consiglieri) i SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) hade ledande befattningar inom den italienska förvaltningen (138) – nämligen i f.d. ministeriet för utlandshandel (numera ministeriet för ekonomisk utveckling) och utrikesministeriet – när den andra, tredje och fjärde åtgärden beviljades. Tack vare denna ställning förklarade den ledamot av SACE:s styrelse som även hade en ledande befattning i utrikesministeriet (befullmäktigad minister, generaldirektör för multilateralt ekonomiskt och finansiellt samarbete vid utrikesministeriet) vid SACE:s styrelsesammanträde den 1 april 2009 att en minskning av försäkringskapaciteten inte skulle inträffa ”varken inom sektorn för marknadsmässiga risker, eller i fråga om icke-marknadsmässiga risker” (139). Den andra ledamoten i SACE:s styrelse som också hade en ledande befattning inom ministeriet för utlandshandel (numera ministeriet för ekonomisk utveckling – direktör för den allmänna avdelningen för internationaliseringspolitiken inom ministeriet för utlandshandel) förklarade vid samma sammanträde med SACE:s styrelse den 1 april 2009 att ”det stöd som tillhandhålls systemet [av italienska företag] genom SACE:s verksamhet inte alltid syns så tydligt utåt, vilket även sammanfaller med vikten av att stödja SACE BT, även genom rekapitaliseringen av detta företag” (140).

| b) | Moderbolaget SACE och andra bolag inom koncernen, således även SACE BT, ansågs ha stor betydelse för den ekonomiska återhämtningen i Italien. Vid sitt sammanträde den 1 april 2009 framhöll SACE:s styrelse vikten av att stödja SACE BT, och att SACE genom sitt stöd fullgör sin institutionella uppgift att hjälpa italienska företag (141). Denna ståndpunkt upprepades i pressmeddelandet av den 1 april 2009 om offentliggörandet av SACE-koncernens konsoliderade resultat (142). I pressmeddelandet angavs att ”styrelsen framhöll SACE-koncernens roll när det gäller att stödja den italienska ekonomin. Denna roll har en extra stor strategisk betydelse i den rådande ekonomiska och finansiella situationen, som inte bara är en vanlig konjunkturnedgång. Styrelsen är övertygad om att SACE:s finansiella åtgärder och sakkunskap på ett avgörande sätt kan bidra till den ekonomiska återhämtningen i Italien”. Sådana uttalanden bekräftar ovannämnda slutsats att SACE:s verksamhet inte enbart är vinstinriktad och bedrivs på marknaden under normala konkurrensvillkor (143). På så sätt skiljer sig SACE från andra statliga bolag som enbart drivs i vinstsyfte, och som har som enda mål att generera avkastning på eget kapital och fördela de vinster som görs i form av utdelningar. Detta styrker slutsatsen att SACE har använts av staten som ett verktyg för att huvudsakligen främja landets ekonomiska utveckling. På samma sätt framgår det av protokollet från SACE:s styrelsesammanträde den 26 maj 2009, där styrelsen förklarade att den hade för avsikt att stödja SACE BT via den andra, tredje och fjärde åtgärden, att detta stöd även motiverades av SACE BT:s roll som ett organ som bidrog till italienska företags utveckling (144). Dessutom förefaller de åtgärder till förmån för SACE BT som vidtagits under finanskrisen även kunna kopplas till koncernens roll för att stödja den ekonomiska återhämtningen i Italien. |
| --- | --- |

b)

Moderbolaget SACE och andra bolag inom koncernen, således även SACE BT, ansågs ha stor betydelse för den ekonomiska återhämtningen i Italien. Vid sitt sammanträde den 1 april 2009 framhöll SACE:s styrelse vikten av att stödja SACE BT, och att SACE genom sitt stöd fullgör sin institutionella uppgift att hjälpa italienska företag (141). Denna ståndpunkt upprepades i pressmeddelandet av den 1 april 2009 om offentliggörandet av SACE-koncernens konsoliderade resultat (142). I pressmeddelandet angavs att ”styrelsen framhöll SACE-koncernens roll när det gäller att stödja den italienska ekonomin. Denna roll har en extra stor strategisk betydelse i den rådande ekonomiska och finansiella situationen, som inte bara är en vanlig konjunkturnedgång. Styrelsen är övertygad om att SACE:s finansiella åtgärder och sakkunskap på ett avgörande sätt kan bidra till den ekonomiska återhämtningen i Italien”. Sådana uttalanden bekräftar ovannämnda slutsats att SACE:s verksamhet inte enbart är vinstinriktad och bedrivs på marknaden under normala konkurrensvillkor (143). På så sätt skiljer sig SACE från andra statliga bolag som enbart drivs i vinstsyfte, och som har som enda mål att generera avkastning på eget kapital och fördela de vinster som görs i form av utdelningar. Detta styrker slutsatsen att SACE har använts av staten som ett verktyg för att huvudsakligen främja landets ekonomiska utveckling. På samma sätt framgår det av protokollet från SACE:s styrelsesammanträde den 26 maj 2009, där styrelsen förklarade att den hade för avsikt att stödja SACE BT via den andra, tredje och fjärde åtgärden, att detta stöd även motiverades av SACE BT:s roll som ett organ som bidrog till italienska företags utveckling (144). Dessutom förefaller de åtgärder till förmån för SACE BT som vidtagits under finanskrisen även kunna kopplas till koncernens roll för att stödja den ekonomiska återhämtningen i Italien.

| c) | Det finns tillräckligt med inslag för att hävda att SACE BT går längre än målen för en privat ekonomisk aktör. Detta uppmärksammades också vid SACE BT:s styrelsesammanträde (Consiglio di Amministrazione) den 27 maj 2009 om diskussionerna om SACE BT:s reviderade budget för 2009, där det behövdes en rekapitalisering på 70 miljoner euro för att uppfylla solvenskapitalkraven: ”[...]”
   (145)
   (146). |
| --- | --- |

c)

Det finns tillräckligt med inslag för att hävda att SACE BT går längre än målen för en privat ekonomisk aktör. Detta uppmärksammades också vid SACE BT:s styrelsesammanträde (Consiglio di Amministrazione) den 27 maj 2009 om diskussionerna om SACE BT:s reviderade budget för 2009, där det behövdes en rekapitalisering på 70 miljoner euro för att uppfylla solvenskapitalkraven: ”[...]”
   (145)
   (146).

| (179) | När det gäller den andra åtgärden, SACE:s riskhanteringsavdelning, ställde sig SACE, i ett pm av den 19 mars 2009 (147) (som hade till syfte att kontrollera om SACE:s förväntade lönsamhet till följd av återförsäkringsavtalet stod i proportion till riskerna) positivt till hur SACE hade hanterat företagets delaktighet i återförsäkringsavtalet. Vid sitt sammanträde den 1 april 2009 godkände SACE:s styrelse SACE:s deltagande i SACE BT:s excess loss-avtal för det belopp som inte täcktes av återförsäkringsföretagen på marknaden upp till en potentiell förlust på 48 miljoner euro, på samma villkor som de privata återförsäkringsföretagen hade godtagit. Denna åtgärd till förmån för SACE BT skulle hjälpa företaget att bibehålla sin försäkringskapacitet, framför allt gentemot små och medelstora företag (148). |
| --- | --- |

(179)

När det gäller den andra åtgärden, SACE:s riskhanteringsavdelning, ställde sig SACE, i ett pm av den 19 mars 2009 (147) (som hade till syfte att kontrollera om SACE:s förväntade lönsamhet till följd av återförsäkringsavtalet stod i proportion till riskerna) positivt till hur SACE hade hanterat företagets delaktighet i återförsäkringsavtalet. Vid sitt sammanträde den 1 april 2009 godkände SACE:s styrelse SACE:s deltagande i SACE BT:s excess loss-avtal för det belopp som inte täcktes av återförsäkringsföretagen på marknaden upp till en potentiell förlust på 48 miljoner euro, på samma villkor som de privata återförsäkringsföretagen hade godtagit. Denna åtgärd till förmån för SACE BT skulle hjälpa företaget att bibehålla sin försäkringskapacitet, framför allt gentemot små och medelstora företag (148).

| (180) | Kommissionens bedömning i skälen 177, 178 och 179 visar slutligen att SACE är nära knutet till de italienska offentliga myndigheterna och att det används för att utföra ekonomiska uppgifter som traditionellt sett hör till de offentliga myndigheternas ansvarsområde. Med tanke på de aktuella åtgärdernas stora ekonomiska och politiska betydelse, och att staten och SACE fortsätter att ha nära band till varandra, anser kommissionen dessutom att det finns tillräckligt med statliga inslag i den andra, tredje och fjärde åtgärden för att dessa ska kunna tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionens bedömning i skälen 177, 178 och 179 visar slutligen att SACE är nära knutet till de italienska offentliga myndigheterna och att det används för att utföra ekonomiska uppgifter som traditionellt sett hör till de offentliga myndigheternas ansvarsområde. Med tanke på de aktuella åtgärdernas stora ekonomiska och politiska betydelse, och att staten och SACE fortsätter att ha nära band till varandra, anser kommissionen dessutom att det finns tillräckligt med statliga inslag i den andra, tredje och fjärde åtgärden för att dessa ska kunna tillskrivas staten.

V.1.3   Selektivitet

| (181) | När det gäller den andra åtgärden noterar kommissionen att Italien har hävdat att SACE enligt bolagsordningen kunde ingå återförsäkrings- och samförsäkringsavtal med andra privata försäkringsföretag än SACE BT (149). Trots detta har Italien inte visat att SACE kunde ha erbjudit återförsäkring till alla privata återförsäkringsföretag på samma villkor. I vilket fall som helst ingick SACE bevisligen endast ett återförsäkringsavtal med SACE BT, och det på villkor som inte motsvarade normala marknadsvillkor. Det råder därför ingen tvekan om att just denna åtgärd till förmån för SACE BT är selektiv. |
| --- | --- |

(181)

När det gäller den andra åtgärden noterar kommissionen att Italien har hävdat att SACE enligt bolagsordningen kunde ingå återförsäkrings- och samförsäkringsavtal med andra privata försäkringsföretag än SACE BT (149). Trots detta har Italien inte visat att SACE kunde ha erbjudit återförsäkring till alla privata återförsäkringsföretag på samma villkor. I vilket fall som helst ingick SACE bevisligen endast ett återförsäkringsavtal med SACE BT, och det på villkor som inte motsvarade normala marknadsvillkor. Det råder därför ingen tvekan om att just denna åtgärd till förmån för SACE BT är selektiv.

| (182) | Den tredje åtgärden avsåg endast ett företag, SACE BT. Åtgärden är följaktligen selektiv. |
| --- | --- |

(182)

Den tredje åtgärden avsåg endast ett företag, SACE BT. Åtgärden är följaktligen selektiv.

| (183) | Den fjärde åtgärden avsåg endast ett företag, SACE BT. Åtgärden är följaktligen selektiv. |
| --- | --- |

(183)

Den fjärde åtgärden avsåg endast ett företag, SACE BT. Åtgärden är följaktligen selektiv.

V.1.4   Snedvridning av konkurrensen

| (184) | Den andra åtgärden gjorde det möjligt för SACE BT att teckna fler försäkringar än bolaget kunde ha gjort utan SACE:s återförsäkring eller bära mindre risk för egen räkning. Kommissionen anser därför att den andra åtgärden innebar en snedvridning av konkurrensen (150). |
| --- | --- |

(184)

Den andra åtgärden gjorde det möjligt för SACE BT att teckna fler försäkringar än bolaget kunde ha gjort utan SACE:s återförsäkring eller bära mindre risk för egen räkning. Kommissionen anser därför att den andra åtgärden innebar en snedvridning av konkurrensen (150).

| (185) | När det gäller den tredje och fjärde åtgärden anges i punkt 3.2 i meddelandet om exportkrediter att om staten tillhandahåller kapital till vissa företag i form av statligt stöd innebär detta en snedvridning av konkurrensen, om staten inte handlade som en privat investerare i en marknadsekonomi (151). Kommissionen betvivlar starkt att SACE BT kunde ha fortsatt sin verksamhet på normala marknadsvillkor utan de åtgärder som SACE vidtog. Det troliga är att SACE BT utan detta kapitaltillskott inte skulle ha uppfyllt kapitalkraven och hade blivit insolvent. Utan det statliga kapitaltillskottet skulle SACE BT åtminstone ha varit tvunget att teckna betydligt färre nya försäkringar. Företaget hade varit tvunget att kraftigt minska sin marknadsnärvaro. Som framgår av tabell 6 utökade det i stället sin marknadsnärvaro påtagligt. Även den tredje och fjärde åtgärden innebar således en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(185)

När det gäller den tredje och fjärde åtgärden anges i punkt 3.2 i meddelandet om exportkrediter att om staten tillhandahåller kapital till vissa företag i form av statligt stöd innebär detta en snedvridning av konkurrensen, om staten inte handlade som en privat investerare i en marknadsekonomi (151). Kommissionen betvivlar starkt att SACE BT kunde ha fortsatt sin verksamhet på normala marknadsvillkor utan de åtgärder som SACE vidtog. Det troliga är att SACE BT utan detta kapitaltillskott inte skulle ha uppfyllt kapitalkraven och hade blivit insolvent. Utan det statliga kapitaltillskottet skulle SACE BT åtminstone ha varit tvunget att teckna betydligt färre nya försäkringar. Företaget hade varit tvunget att kraftigt minska sin marknadsnärvaro. Som framgår av tabell 6 utökade det i stället sin marknadsnärvaro påtagligt. Även den tredje och fjärde åtgärden innebar således en snedvridning av konkurrensen.

V.1.5   Påverkan på handeln

| (186) | Exportkreditförsäkringsmarknaden och marknaden för andra försäkringstjänster där SACE BT är verksamt är öppna för handel mellan medlemsstaterna, och många aktörer från olika medlemsstater är verksamma inom EU. I Italien konkurrerar SACE BT med dotterbolag till utländska företag (se tabell 6).

  Tabell 6


  SACE BT:s position på den italienska kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsmarknaden (%) | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Gruppo Allianz | 27,3 | 27,1 | 25,5 | 23,3 | 20,8 |
| 2. | Coface Assicurazioni | 14,2 | 13,7 | 13,5 | 13,7 | 15,9 |
| 3. | Atradius | 13,4 | 12,6 | 11,0 | 8,8 | 7,7 |
| 4. | Gruppo Fondiaria-SAI | 8,5 | 8,8 | 9,1 | 9,3 | 9,7 |
| 5. | Gruppo Generali (152) | 10,3 | 8,6 | 8,4 | 9,0 | 8,8 |
| 6. | Gruppo SACE BT | 4,7 | 6,4 | 8,2 | 9,0 | 8,6 |
| 7. | Gruppo Unipol (UGF) | 4,4 | 4,4 | 4,4 | 4,3 | 4,3 |
| 8. | Gruppo Reale Mutua | 4,4 | 4,3 | 4,3 | 3,9 | 4,3 |
| 9. | Gruppo Zurich Italia (152) | 3,1 | 2,7 | 3,1 | 2,9 | 2,7 |
| 10. | Övriga | 9,6 | 11,3 | 12,5 | 15,7 | 17,2 |

(186)

Exportkreditförsäkringsmarknaden och marknaden för andra försäkringstjänster där SACE BT är verksamt är öppna för handel mellan medlemsstaterna, och många aktörer från olika medlemsstater är verksamma inom EU. I Italien konkurrerar SACE BT med dotterbolag till utländska företag (se tabell 6).

Tabell 6

SACE BT:s position på den italienska kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsmarknaden (%)

2006

2007

2008

2009

2010

1.

Gruppo Allianz

27,3

27,1

25,5

23,3

20,8

2.

Coface Assicurazioni

14,2

13,7

13,5

13,7

15,9

3.

Atradius

13,4

12,6

11,0

8,8

7,7

4.

Gruppo Fondiaria-SAI

8,5

8,8

9,1

9,3

9,7

5.

Gruppo Generali (152)

10,3

8,6

8,4

9,0

8,8

6.

Gruppo SACE BT

4,7

6,4

8,2

9,0

8,6

7.

Gruppo Unipol (UGF)

4,4

4,4

4,4

4,3

4,3

8.

Gruppo Reale Mutua

4,4

4,3

4,3

3,9

4,3

9.

Gruppo Zurich Italia (152)

3,1

2,7

3,1

2,9

2,7

10.

Övriga

9,6

11,3

12,5

15,7

17,2

| (187) | Till följd av detta, och i linje med punkt 3.2 i meddelandet om exportkrediter, påverkas handeln av varje fördel som företaget får. |
| --- | --- |

(187)

Till följd av detta, och i linje med punkt 3.2 i meddelandet om exportkrediter, påverkas handeln av varje fördel som företaget får.

V.1.6   Tillämpning av kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse
   (153)
  (förordningen om stöd av mindre betydelse)

| (188) | I förordning (EG) nr 1998/2006 anges ett tröskelvärde under vilket stödåtgärder inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget och därför inte omfattas av det anmälningsförfarande som avses i artikel 108.3 i fördraget. Mot bakgrund av de stödbelopp som har beviljats SACE BT skulle tröskelvärdet på 200 000 euro i förordningen om stöd av mindre betydelse inte överskridas om den andra åtgärden betraktas separat. I skäl 128 har kommissionen uppskattat att stödet i den andra åtgärden uppgår till 156 000 euro. |
| --- | --- |

(188)

I förordning (EG) nr 1998/2006 anges ett tröskelvärde under vilket stödåtgärder inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget och därför inte omfattas av det anmälningsförfarande som avses i artikel 108.3 i fördraget. Mot bakgrund av de stödbelopp som har beviljats SACE BT skulle tröskelvärdet på 200 000 euro i förordningen om stöd av mindre betydelse inte överskridas om den andra åtgärden betraktas separat. I skäl 128 har kommissionen uppskattat att stödet i den andra åtgärden uppgår till 156 000 euro.

| (189) | Italien åberopade emellertid inte förordning (EG) nr 1998/2006 och visade inte att SACE BT vid tidpunkten för beviljandet av den andra åtgärden uppfyllde de villkor som anges i den förordningen. |
| --- | --- |

(189)

Italien åberopade emellertid inte förordning (EG) nr 1998/2006 och visade inte att SACE BT vid tidpunkten för beviljandet av den andra åtgärden uppfyllde de villkor som anges i den förordningen.

| (190) | Dessutom gäller inte förordning (EG) nr 1998/2006 företag i svårigheter. Italien betraktade inte SACE BT som ett företag i svårigheter i linje med riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd) (154). Italien har emellertid inte lagt fram tillräckliga bevis till stöd för sin uppfattning. I riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd anges att ökande förluster, överkapacitet och ett sjunkande värde, som kan gå ned till noll, på nettotillgångarna är några av de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter. SACE BT gjorde stora förluster både 2008 (cirka 29,5 miljoner euro) och 2009 (cirka 34 miljoner euro), vilket gjorde att aktieägarna ingrep och gjorde en stor rekapitalisering. Dessutom har Italien uppgett att tillgångarna redan i slutet av första kvartalet 2009 inte räckte för att täcka reserverna, dvs. att det krävdes 23 miljoner euro i slutet av juni 2009 och 68 miljoner euro i slutet av 2009 (155). |
| --- | --- |

(190)

Dessutom gäller inte förordning (EG) nr 1998/2006 företag i svårigheter. Italien betraktade inte SACE BT som ett företag i svårigheter i linje med riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd) (154). Italien har emellertid inte lagt fram tillräckliga bevis till stöd för sin uppfattning. I riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd anges att ökande förluster, överkapacitet och ett sjunkande värde, som kan gå ned till noll, på nettotillgångarna är några av de vanliga tecknen på att ett företag befinner sig i svårigheter. SACE BT gjorde stora förluster både 2008 (cirka 29,5 miljoner euro) och 2009 (cirka 34 miljoner euro), vilket gjorde att aktieägarna ingrep och gjorde en stor rekapitalisering. Dessutom har Italien uppgett att tillgångarna redan i slutet av första kvartalet 2009 inte räckte för att täcka reserverna, dvs. att det krävdes 23 miljoner euro i slutet av juni 2009 och 68 miljoner euro i slutet av 2009 (155).

| (191) | Även om SACE BT hade haft rätt till stöd av mindre betydelse borde Italien innan man beviljade ett sådant stöd för det andra ha mottagit en deklaration från SACE BT om varje annat stöd av mindre betydelse som företaget mottagit under de föregående två räkenskapsåren och under det nuvarande räkenskapsåret (156). Om Italien hade haft för avsikt att bevilja SACE BT stöd av mindre betydelse borde man dessutom skriftligen ha underrättat SACE BT om stödbeloppet (uttryckt som bruttobidragsekvivalent), och att det rörde sig om ett stöd av mindre betydelse. Italien har inte överlämnat några sådana dokument till kommissionen. |
| --- | --- |

(191)

Även om SACE BT hade haft rätt till stöd av mindre betydelse borde Italien innan man beviljade ett sådant stöd för det andra ha mottagit en deklaration från SACE BT om varje annat stöd av mindre betydelse som företaget mottagit under de föregående två räkenskapsåren och under det nuvarande räkenskapsåret (156). Om Italien hade haft för avsikt att bevilja SACE BT stöd av mindre betydelse borde man dessutom skriftligen ha underrättat SACE BT om stödbeloppet (uttryckt som bruttobidragsekvivalent), och att det rörde sig om ett stöd av mindre betydelse. Italien har inte överlämnat några sådana dokument till kommissionen.

| (192) | Mot bakgrund av ovanstående kan kommissionen inte anse att den andra åtgärden utgör stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(192)

Mot bakgrund av ovanstående kan kommissionen inte anse att den andra åtgärden utgör stöd av mindre betydelse.

V.1.7   Slutsats om förekomsten av statligt stöd

| (193) | Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den andra, tredje och fjärde åtgärden utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(193)

Mot bakgrund av ovanstående konstaterar kommissionen att den andra, tredje och fjärde åtgärden utgör statligt stöd.

V.2   KLASSIFICERING SOM NYTT STÖD ELLER BEFINTLIGT STÖD

| (194) | Kommissionen anser att den andra, tredje och fjärde åtgärden inte kan anses ha beviljats innan Italien accepterade meddelandet om exportkrediter och att åtgärderna därför måste klassificeras som nytt stöd. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen anser att den andra, tredje och fjärde åtgärden inte kan anses ha beviljats innan Italien accepterade meddelandet om exportkrediter och att åtgärderna därför måste klassificeras som nytt stöd.

| (195) | Om inte förr så accepterade Italien åtminstone rekommendationerna i 1997 års meddelande om exportkrediter den 14 september 2001 när man accepterade 2001 års version av meddelandet om exportkrediter (se skäl 5 i beslutet att inleda förfarandet). Eftersom den andra, tredje och fjärde åtgärden har beviljats efter detta datum klassificeras dessa åtgärder som nytt stöd. |
| --- | --- |

(195)

Om inte förr så accepterade Italien åtminstone rekommendationerna i 1997 års meddelande om exportkrediter den 14 september 2001 när man accepterade 2001 års version av meddelandet om exportkrediter (se skäl 5 i beslutet att inleda förfarandet). Eftersom den andra, tredje och fjärde åtgärden har beviljats efter detta datum klassificeras dessa åtgärder som nytt stöd.

| (196) | Åtgärder ska därför anses utgöra olagligt stöd, eftersom Italien inte har anmält dem till kommissionen innan de genomfördes 2009. |
| --- | --- |

(196)

Åtgärder ska därför anses utgöra olagligt stöd, eftersom Italien inte har anmält dem till kommissionen innan de genomfördes 2009.

V.3   DET EVENTUELLA STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

| (197) | Eftersom det i avsnittet ovan konstaterades att den andra, tredje och fjärde åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget bör det göras en bedömning av huruvida åtgärderna är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(197)

Eftersom det i avsnittet ovan konstaterades att den andra, tredje och fjärde åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget bör det göras en bedömning av huruvida åtgärderna är förenliga med den inre marknaden.

V.3.1   Rättslig grund för bedömningen av förenligheten

| (198) | Eftersom Italien och SACE ansåg att åtgärderna inte utgjorde statligt stöd har de inte angett något skäl till eller anfört något bevis för att åtgärderna uppfyller förenlighetsvillkoren. Som påpekades i skäl 81 åberopade SACE meddelandet om rekapitalisering och meddelandet om omstrukturering (157) som tänkbara grunder för att anse att den tredje och fjärde åtgärden var förenliga med den inre marknaden. Varken Italien eller SACE tillhandahöll emellertid några uppgifter till stöd för sina argument att villkoren i de meddelandena har uppfyllts. |
| --- | --- |

(198)

Eftersom Italien och SACE ansåg att åtgärderna inte utgjorde statligt stöd har de inte angett något skäl till eller anfört något bevis för att åtgärderna uppfyller förenlighetsvillkoren. Som påpekades i skäl 81 åberopade SACE meddelandet om rekapitalisering och meddelandet om omstrukturering (157) som tänkbara grunder för att anse att den tredje och fjärde åtgärden var förenliga med den inre marknaden. Varken Italien eller SACE tillhandahöll emellertid några uppgifter till stöd för sina argument att villkoren i de meddelandena har uppfyllts.

| (199) | Kommissionen påminner om att enligt artiklarna 3.2 och 4.1 i meddelandet om exportkrediter gäller det undantag från förbudet i artikel 107.1 i fördraget som anges i artikel 107.2 och 107.3 i fördraget inte marknadsmässiga risker (”Statligt stöd [...] som beviljas statligt understödda exportkreditförsäkringsföretag avseende marknadsmässiga risker [...] snedvrider konkurrensen och kan inte beviljas undantag i enlighet med fördragets regler för statligt stöd”). Därför kan i regel inte stöd till förmån för kreditförsäkringsföretag som bedriver verksamhet på området marknadsmässiga risker anses förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen påminner om att enligt artiklarna 3.2 och 4.1 i meddelandet om exportkrediter gäller det undantag från förbudet i artikel 107.1 i fördraget som anges i artikel 107.2 och 107.3 i fördraget inte marknadsmässiga risker (”Statligt stöd [...] som beviljas statligt understödda exportkreditförsäkringsföretag avseende marknadsmässiga risker [...] snedvrider konkurrensen och kan inte beviljas undantag i enlighet med fördragets regler för statligt stöd”). Därför kan i regel inte stöd till förmån för kreditförsäkringsföretag som bedriver verksamhet på området marknadsmässiga risker anses förenligt med den inre marknaden.

| (200) | Trots det kommer kommissionen att visa att de tre stödåtgärderna i vilket fall som helst inte uppfyller något av de villkor som kan anses förenligt enligt artikel 107.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(200)

Trots det kommer kommissionen att visa att de tre stödåtgärderna i vilket fall som helst inte uppfyller något av de villkor som kan anses förenligt enligt artikel 107.3 i fördraget.

V.3.2   Förenlighet enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd)
   (158)

| (201) | I riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd definieras undsättningsstöd som ett kortfristigt stöd som i princip beviljas i högst sex månader för att ge stödmottagaren det andrum som behövs för att utarbeta en detaljerad omstrukturerings- eller likvideringsplan. Undsättningsstöd utgör per definition ett tillfälligt stöd som kan krävas tillbaka. Undsättningsstöd består vanligen av lånegarantier eller lån som beviljas ett ekonomiskt försvagat företag medan man gör en bedömning av dess framtid. |
| --- | --- |

(201)

I riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd definieras undsättningsstöd som ett kortfristigt stöd som i princip beviljas i högst sex månader för att ge stödmottagaren det andrum som behövs för att utarbeta en detaljerad omstrukturerings- eller likvideringsplan. Undsättningsstöd utgör per definition ett tillfälligt stöd som kan krävas tillbaka. Undsättningsstöd består vanligen av lånegarantier eller lån som beviljas ett ekonomiskt försvagat företag medan man gör en bedömning av dess framtid.

| (202) | När det gäller huruvida den andra åtgärden kan anses utgöra undsättningsstöd noterar kommissionen att den andra åtgärden inte uppvisar egenskaperna hos ett likviditetsstöd eller att det har som främsta syfte att hålla SACE BT flytande. Den andra åtgärden kan därför inte klassificeras som undsättningsstöd. Inte heller den tredje och fjärde åtgärden kan klassificeras som undsättningsstöd eftersom de består av ett permanent kapitaltillskott som inte kan krävas tillbaka. |
| --- | --- |

(202)

När det gäller huruvida den andra åtgärden kan anses utgöra undsättningsstöd noterar kommissionen att den andra åtgärden inte uppvisar egenskaperna hos ett likviditetsstöd eller att det har som främsta syfte att hålla SACE BT flytande. Den andra åtgärden kan därför inte klassificeras som undsättningsstöd. Inte heller den tredje och fjärde åtgärden kan klassificeras som undsättningsstöd eftersom de består av ett permanent kapitaltillskott som inte kan krävas tillbaka.

| (203) | Enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd måste mottagarna av undsättningsstöd






  a) | visa att de kan återställa långfristig lönsamhet utan statligt stöd inom en rimlig tid, |
| --- | --- | --- |

(203)

Enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd måste mottagarna av undsättningsstöd

a)

visa att de kan återställa långfristig lönsamhet utan statligt stöd inom en rimlig tid,

| b) | visa att de skulle bidra till 50 % av kostnaderna för att omstrukturera företaget (eller mer för små och medelstora företag) med hjälp av egna medel, |
| --- | --- |

b)

visa att de skulle bidra till 50 % av kostnaderna för att omstrukturera företaget (eller mer för små och medelstora företag) med hjälp av egna medel,

| c) | tillhandahålla åtgärder för att ta itu med den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar, särskilt genom kapacitetsminskning och genom avyttringar som går längre än vad som krävs för att återställa företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla åtgärder för att ta itu med den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar, särskilt genom kapacitetsminskning och genom avyttringar som går längre än vad som krävs för att återställa företagets lönsamhet.

| (204) | Kommissionen konstaterar emellertid att den andra, tredje och fjärde åtgärden inte uppfyller villkoren för att kunna anses utgöra undsättningsstöd enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd. Kommissionen noterar exempelvis följande problem:






  a) | För det första visar 2009 års affärsplan för perioden 2010–2011 inte att åtgärderna skulle leda till en långsiktig lönsamhet för SACE BT som är jämförbar med lönsamheten på marknaden i övrigt (se bedömningen i avsnitten V.1.1.3, V.1.1.4 och V.3.4). |
| --- | --- | --- |

(204)

Kommissionen konstaterar emellertid att den andra, tredje och fjärde åtgärden inte uppfyller villkoren för att kunna anses utgöra undsättningsstöd enligt riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd. Kommissionen noterar exempelvis följande problem:

a)

För det första visar 2009 års affärsplan för perioden 2010–2011 inte att åtgärderna skulle leda till en långsiktig lönsamhet för SACE BT som är jämförbar med lönsamheten på marknaden i övrigt (se bedömningen i avsnitten V.1.1.3, V.1.1.4 och V.3.4).

| b) | För det andra vidtogs ingen åtgärd för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Enligt Italien planerade SACE BT tvärtom att fram till 2011 dramatiskt öka sin marknadsnärvaro upp till en marknadsandel på [...] % av kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsmarknaden och att 2011 vara den [...] marknadsaktören på kreditförsäkringsmarknaden. |
| --- | --- |

b)

För det andra vidtogs ingen åtgärd för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Enligt Italien planerade SACE BT tvärtom att fram till 2011 dramatiskt öka sin marknadsnärvaro upp till en marknadsandel på [...] % av kreditförsäkrings- och borgensförsäkringsmarknaden och att 2011 vara den [...] marknadsaktören på kreditförsäkringsmarknaden.

V.3.3   Förenlighet enligt meddelandet om exportkrediter och den tillfälliga gemenskapsramen

| (205) | Eftersom den andra, tredje och fjärde åtgärden olagligen beviljades 2009, enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (159), bedömer kommissionen deras förenlighet enligt de bestämmelser i meddelandet om exportkrediter som gällde vid den aktuella tidpunkten (dvs. 1997 års meddelande om exportkrediter, senare ändrat och förlängt 2001 (160), 2004 (161) och 2005 (162)) (163). |
| --- | --- |

(205)

Eftersom den andra, tredje och fjärde åtgärden olagligen beviljades 2009, enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (159), bedömer kommissionen deras förenlighet enligt de bestämmelser i meddelandet om exportkrediter som gällde vid den aktuella tidpunkten (dvs. 1997 års meddelande om exportkrediter, senare ändrat och förlängt 2001 (160), 2004 (161) och 2005 (162)) (163).

| (206) | I punkt 4.2 i meddelandet om exportkrediter uppmanades medlemsstaterna att ändra sina system för exportkreditförsäkring av marknadsmässiga risker, så att beviljande av vissa former av statligt stöd till offentliga eller offentligt understödda exportkreditförsäkringsföretag vad avser dessa risker upphör inom ett år från det datum då tillkännagivandet offentliggjordes. Bland de åtgärder som förbjuds i punkt 4.2 d i meddelandet om exportkrediter är ”[k]apitaltillskott eller andra former av finansiering under sådana omständigheter då en privat investerare som agerar under normala marknadsförhållanden inte skulle investera i företaget, eller på sådana villkor som en privat investerare inte skulle godta”. Den tredje och fjärde åtgärden, som består av rekapitalisering, är därför inte förenliga med meddelandet om exportkrediter. Eftersom den version av den tillfälliga gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (164) som gällde när åtgärderna beviljades inte omfattar offentliga kapitaltillskott är den tredje och fjärde åtgärden inte heller förenliga med det regelverket. |
| --- | --- |

(206)

I punkt 4.2 i meddelandet om exportkrediter uppmanades medlemsstaterna att ändra sina system för exportkreditförsäkring av marknadsmässiga risker, så att beviljande av vissa former av statligt stöd till offentliga eller offentligt understödda exportkreditförsäkringsföretag vad avser dessa risker upphör inom ett år från det datum då tillkännagivandet offentliggjordes. Bland de åtgärder som förbjuds i punkt 4.2 d i meddelandet om exportkrediter är ”[k]apitaltillskott eller andra former av finansiering under sådana omständigheter då en privat investerare som agerar under normala marknadsförhållanden inte skulle investera i företaget, eller på sådana villkor som en privat investerare inte skulle godta”. Den tredje och fjärde åtgärden, som består av rekapitalisering, är därför inte förenliga med meddelandet om exportkrediter. Eftersom den version av den tillfälliga gemenskapsram för statliga stödåtgärder för att främja tillgången till finansiering i den aktuella finansiella och ekonomiska krisen (164) som gällde när åtgärderna beviljades inte omfattar offentliga kapitaltillskott är den tredje och fjärde åtgärden inte heller förenliga med det regelverket.

| (207) | När det gäller den andra åtgärden uppgav kommissionen i skäl 142 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel om huruvida den åtgärden var förenlig med meddelandet om exportkrediter och den tillfälliga gemenskapsramen. |
| --- | --- |

(207)

När det gäller den andra åtgärden uppgav kommissionen i skäl 142 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel om huruvida den åtgärden var förenlig med meddelandet om exportkrediter och den tillfälliga gemenskapsramen.

| (208) | Undantagsklausulen i meddelandet om exportkrediter (som upprepas i den tillfälliga gemenskapsramen) syftar till att avhjälpa den tillfälliga bristen på försäkringstäckning för exportföretag. Klausulen gör det möjligt att under krisen tillhandahålla försäkringar eller återförsäkringar med hjälp av statligt stöd i linje med reglerna om statligt stöd på följande villkor: en medlemsstat ska påvisa bristen på täckning på marknaden för tillhandahållande av kortfristig exportkreditförsäkring till exportföretag genom att lägga fram tillräckliga bevis för att det saknas täckning för risken på den privata marknaden, systemet är öppet för alla aktörer och staten tar ut ett pris som ligger i linje med det som skulle ha tagits ut av privata aktörer för de risker som täcks (i kommissionens beslutspraxis har denna bestämmelse tolkats så, att staten bör ta ut en högre avgift för att täcka kvarstående risk). |
| --- | --- |

(208)

Undantagsklausulen i meddelandet om exportkrediter (som upprepas i den tillfälliga gemenskapsramen) syftar till att avhjälpa den tillfälliga bristen på försäkringstäckning för exportföretag. Klausulen gör det möjligt att under krisen tillhandahålla försäkringar eller återförsäkringar med hjälp av statligt stöd i linje med reglerna om statligt stöd på följande villkor: en medlemsstat ska påvisa bristen på täckning på marknaden för tillhandahållande av kortfristig exportkreditförsäkring till exportföretag genom att lägga fram tillräckliga bevis för att det saknas täckning för risken på den privata marknaden, systemet är öppet för alla aktörer och staten tar ut ett pris som ligger i linje med det som skulle ha tagits ut av privata aktörer för de risker som täcks (i kommissionens beslutspraxis har denna bestämmelse tolkats så, att staten bör ta ut en högre avgift för att täcka kvarstående risk).

| (209) | För att omfattas av undantagsklausulen uppmanade kommissionen för det första Italien att visa att villkoren för att omfattas av denna klausul var uppfyllda. Italien beslutade sig emellertid för att inte tillämpa undantagsklausulen. SACE svarade att bolaget inte ansåg att kommissionens begäran om upplysningar till stöd för att det förelåg bristande täckning på marknaden för exportföretag var relevant. |
| --- | --- |

(209)

För att omfattas av undantagsklausulen uppmanade kommissionen för det första Italien att visa att villkoren för att omfattas av denna klausul var uppfyllda. Italien beslutade sig emellertid för att inte tillämpa undantagsklausulen. SACE svarade att bolaget inte ansåg att kommissionens begäran om upplysningar till stöd för att det förelåg bristande täckning på marknaden för exportföretag var relevant.

| (210) | För det andra upprepade Italien och SACE sin ståndpunkt att SACE:s tillhandahållande av återförsäkring, i enlighet med SACE:s bolagsordning, stod öppet för alla marknadsaktörer. I det aktuella ärendet ingrep SACE genom att tillhandahålla återförsäkringsskydd till förmån för SACE BT, ett försäkringsföretag, och detta skydd påstods även vara tillgängligt för andra privata försäkringsföretag. Det saknas emellertid bevis för att det saknades skydd på marknaden för kortfristig exportkreditförsäkring för exportföretag. Eftersom bristen på skydd även tycks ha påverkat andra aktörer på marknaden har kommissionen inga bevis för att även andra aktörer än SACE BT hade svårt att få återförsäkringsskydd på marknaden, och om så är fallet, huruvida även de kunde få återförsäkringsskydd från SACE på samma villkor. I praktiken begärde ingen av aktörerna ett sådant skydd. Utan denna information är det omöjligt för kommissionen att veta om åtgärden står i proportion till syftet, dvs. att åtgärda de allvarliga störningarna i den italienska ekonomin. Slutsatsen måste därför bli att i stället för att tillämpa en åtgärd öppen för alla aktörer tillämpade Italien en selektiv åtgärd till förmån för ett enda företag, SACE BT. |
| --- | --- |

(210)

För det andra upprepade Italien och SACE sin ståndpunkt att SACE:s tillhandahållande av återförsäkring, i enlighet med SACE:s bolagsordning, stod öppet för alla marknadsaktörer. I det aktuella ärendet ingrep SACE genom att tillhandahålla återförsäkringsskydd till förmån för SACE BT, ett försäkringsföretag, och detta skydd påstods även vara tillgängligt för andra privata försäkringsföretag. Det saknas emellertid bevis för att det saknades skydd på marknaden för kortfristig exportkreditförsäkring för exportföretag. Eftersom bristen på skydd även tycks ha påverkat andra aktörer på marknaden har kommissionen inga bevis för att även andra aktörer än SACE BT hade svårt att få återförsäkringsskydd på marknaden, och om så är fallet, huruvida även de kunde få återförsäkringsskydd från SACE på samma villkor. I praktiken begärde ingen av aktörerna ett sådant skydd. Utan denna information är det omöjligt för kommissionen att veta om åtgärden står i proportion till syftet, dvs. att åtgärda de allvarliga störningarna i den italienska ekonomin. Slutsatsen måste därför bli att i stället för att tillämpa en åtgärd öppen för alla aktörer tillämpade Italien en selektiv åtgärd till förmån för ett enda företag, SACE BT.

| (211) | När det gäller den premie som togs ut tog SACE som påpekades ovan för det tredje inte ut ett högre pris, utan ett pris som motsvarade det pris som de privata försäkringsföretagen tog ut. Samtidigt tog det dock på sig en högre risk (eftersom det rörde sig om en kvarstående och mycket högre risk) än vad marknadsaktörerna var beredda att försäkra, med tanke på situationen på marknaden och SACE:s BT:s finansiella situation. |
| --- | --- |

(211)

När det gäller den premie som togs ut tog SACE som påpekades ovan för det tredje inte ut ett högre pris, utan ett pris som motsvarade det pris som de privata försäkringsföretagen tog ut. Samtidigt tog det dock på sig en högre risk (eftersom det rörde sig om en kvarstående och mycket högre risk) än vad marknadsaktörerna var beredda att försäkra, med tanke på situationen på marknaden och SACE:s BT:s finansiella situation.

| (212) | Avslutningsvis konstaterar kommissionen att det beräknade stödbeloppet för den andra åtgärden, dvs. 156 000 euro, inte kan förklaras förenligt med den inre marknaden med stöd av de villkor som anges i punkt 4.2.2 i den tillfälliga gemenskapsramen eftersom den andra åtgärden inte beviljades i form av en stödordning och på grund av att stödet inte förklarades vara stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(212)

Avslutningsvis konstaterar kommissionen att det beräknade stödbeloppet för den andra åtgärden, dvs. 156 000 euro, inte kan förklaras förenligt med den inre marknaden med stöd av de villkor som anges i punkt 4.2.2 i den tillfälliga gemenskapsramen eftersom den andra åtgärden inte beviljades i form av en stödordning och på grund av att stödet inte förklarades vara stöd av mindre betydelse.

| (213) | Kommissionens slutsats blir därför att det stöd som beviljades genom den andra åtgärden inte är förenligt med bestämmelserna i meddelandet om exportkrediter och den tillfälliga gemenskapsramen. |
| --- | --- |

(213)

Kommissionens slutsats blir därför att det stöd som beviljades genom den andra åtgärden inte är förenligt med bestämmelserna i meddelandet om exportkrediter och den tillfälliga gemenskapsramen.

V.3.4   Förenlighet enligt meddelandet om rekapitalisering och meddelandet om omstrukturering

| (214) | I skäl 144 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att man hyste tvivel om huruvida den tredje och fjärde åtgärden var förenliga med meddelandet om rekapitalisering och meddelandet om omstrukturering inom finanssektorn under den rådande krisen. Eftersom den andra åtgärden också beviljades under finanskrisen kommer kommissionen även att bedöma huruvida den åtgärden kan anses vara förenlig med detta regelverk. |
| --- | --- |

(214)

I skäl 144 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att man hyste tvivel om huruvida den tredje och fjärde åtgärden var förenliga med meddelandet om rekapitalisering och meddelandet om omstrukturering inom finanssektorn under den rådande krisen. Eftersom den andra åtgärden också beviljades under finanskrisen kommer kommissionen även att bedöma huruvida den åtgärden kan anses vara förenlig med detta regelverk.

| (215) | Eftersom kommissionen efter Italiens och SACE:s synpunkter på beslutet att inleda förfarandet fann att de upplysningar som lämnats fortfarande var otillräckliga för att göra en komplett bedömning av huruvida åtgärderna kunde anses utgöra omstruktureringsstöd gav kommissionen i februari 2012 Italien möjlighet att tillhandahålla ytterligare uppgifter om skälen till varför åtgärderna skulle anses förenliga, genom att i enlighet med meddelandet om omstrukturering anmäla en fullständig omstruktureringsplan. I kommissionens skrivelse angavs de viktigaste delar som affärsplanen skulle innehålla, med hänvisningar till de relevanta punkterna i meddelandet om omstrukturering. |
| --- | --- |

(215)

Eftersom kommissionen efter Italiens och SACE:s synpunkter på beslutet att inleda förfarandet fann att de upplysningar som lämnats fortfarande var otillräckliga för att göra en komplett bedömning av huruvida åtgärderna kunde anses utgöra omstruktureringsstöd gav kommissionen i februari 2012 Italien möjlighet att tillhandahålla ytterligare uppgifter om skälen till varför åtgärderna skulle anses förenliga, genom att i enlighet med meddelandet om omstrukturering anmäla en fullständig omstruktureringsplan. I kommissionens skrivelse angavs de viktigaste delar som affärsplanen skulle innehålla, med hänvisningar till de relevanta punkterna i meddelandet om omstrukturering.

| (216) | Kommissionen konstaterade att de dokument som Italien hade överlämnat endast innehöll en sammanställning av interna SACE-dokument, i syfte att upprepa Italiens ståndpunkt att de tre åtgärder som genomfördes 2009 inte kan tillskrivas staten och att de uppfyller kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(216)

Kommissionen konstaterade att de dokument som Italien hade överlämnat endast innehöll en sammanställning av interna SACE-dokument, i syfte att upprepa Italiens ståndpunkt att de tre åtgärder som genomfördes 2009 inte kan tillskrivas staten och att de uppfyller kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (217) | Kommissionen noterar att när de tre åtgärderna beviljades hade Italien inga planer på att anmäla en omstruktureringsplan till kommissionen i enlighet med kraven i meddelandet om omstrukturering. Italien hävdar att sådana omstruktureringsåtgärder inte heller krävdes av den italienska tillsynsmyndigheten ISVAP. |
| --- | --- |

(217)

Kommissionen noterar att när de tre åtgärderna beviljades hade Italien inga planer på att anmäla en omstruktureringsplan till kommissionen i enlighet med kraven i meddelandet om omstrukturering. Italien hävdar att sådana omstruktureringsåtgärder inte heller krävdes av den italienska tillsynsmyndigheten ISVAP.

| (218) | Enligt punkt 10 i meddelandet om omstrukturering bör omstruktureringsplanen identifiera orsakerna till stödmottagarens svårigheter och stödmottagarens egna brister samt förklara hur de föreslagna omstruktureringsåtgärderna kommer att lösa stödmottagarens underliggande problem. På denna punkt hävdar Italien att SACE BT:s kris inte orsakades av interna processer, ändrad efterfrågan eller andra faktorer som hade gjort det nödvändigt att verkligen ompröva affärsmodellen och därefter omstrukturera företaget, utan snarare av den kraftiga ökning av antalet fordringar som krisen hade utlöst. Kommissionen anser inte att dessa upplysningar är tillräckliga, framför allt inte eftersom SACE BT gjorde stora förluster 2008 och 2009. Även privata försäkringsföretag visade att företagets situation oroade dem när de inte ville delta i SACE BT:s försäkringsskydd för 2009. Dessutom hade SACE BT tvärtemot prognoserna i affärsplanen inte lyckats bli lönsamt under sina första verksamhetsår (2005–2007). Det visar att SACE BT:s svårigheter inte bara berodde på finanskrisen, utan även på företagets egna brister. |
| --- | --- |

(218)

Enligt punkt 10 i meddelandet om omstrukturering bör omstruktureringsplanen identifiera orsakerna till stödmottagarens svårigheter och stödmottagarens egna brister samt förklara hur de föreslagna omstruktureringsåtgärderna kommer att lösa stödmottagarens underliggande problem. På denna punkt hävdar Italien att SACE BT:s kris inte orsakades av interna processer, ändrad efterfrågan eller andra faktorer som hade gjort det nödvändigt att verkligen ompröva affärsmodellen och därefter omstrukturera företaget, utan snarare av den kraftiga ökning av antalet fordringar som krisen hade utlöst. Kommissionen anser inte att dessa upplysningar är tillräckliga, framför allt inte eftersom SACE BT gjorde stora förluster 2008 och 2009. Även privata försäkringsföretag visade att företagets situation oroade dem när de inte ville delta i SACE BT:s försäkringsskydd för 2009. Dessutom hade SACE BT tvärtemot prognoserna i affärsplanen inte lyckats bli lönsamt under sina första verksamhetsår (2005–2007). Det visar att SACE BT:s svårigheter inte bara berodde på finanskrisen, utan även på företagets egna brister.

| (219) | När det gäller återställandet av lönsamheten på lång sikt noterar kommissionen att SACE BT från och med 2009 gjorde vissa förändringar i sin organisation, sin ledning och sina affärsprocesser. För att förbättra situationen höjde SACE BT bland annat premierna, minskade kostnaderna och bytte ledning. Dessutom sålde SACE BT sin andel i KUP den 25 februari 2009. |
| --- | --- |

(219)

När det gäller återställandet av lönsamheten på lång sikt noterar kommissionen att SACE BT från och med 2009 gjorde vissa förändringar i sin organisation, sin ledning och sina affärsprocesser. För att förbättra situationen höjde SACE BT bland annat premierna, minskade kostnaderna och bytte ledning. Dessutom sålde SACE BT sin andel i KUP den 25 februari 2009.

| (220) | Kommissionen anser emellertid att dessa åtgärder inte räcker för att man ska förvänta sig att SACE BT ska kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen anser emellertid att dessa åtgärder inte räcker för att man ska förvänta sig att SACE BT ska kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet.

| (221) | Enligt prognoserna i affärsplanen för 2010–2011, som den 4 augusti 2009 (när den fjärde åtgärden genomfördes) godkändes för endast två år framåt, förväntades företaget göra ett nollresultat under det andra prognosåret 2011, men förväntades inte bli lönsamt igen. Det saknades därför bevis för att det var möjligt att uppnå lämplig lönsamhet inom en rimligt kort period, som i princip inte överstiger fem år, dvs. inte senare än 2014. De underliggande antagandena borde dessutom ha förklarats och blivit föremål för ett stresstest. Italien har inte lämnat några upplysningar om detta. |
| --- | --- |

(221)

Enligt prognoserna i affärsplanen för 2010–2011, som den 4 augusti 2009 (när den fjärde åtgärden genomfördes) godkändes för endast två år framåt, förväntades företaget göra ett nollresultat under det andra prognosåret 2011, men förväntades inte bli lönsamt igen. Det saknades därför bevis för att det var möjligt att uppnå lämplig lönsamhet inom en rimligt kort period, som i princip inte överstiger fem år, dvs. inte senare än 2014. De underliggande antagandena borde dessutom ha förklarats och blivit föremål för ett stresstest. Italien har inte lämnat några upplysningar om detta.

| (222) | Italien överlämnade en uppdatering av affärsplanen för perioden 2011–2013, som godkändes den 24 november 2011, dvs. två år efter att åtgärderna hade beviljats. SACE BT:s mål att gradvist förbättra avkastningen på eget kapital och nå [...], i enlighet med vad företagets styrelse angav den 24 november 2011, fick inte stöd av tillräckligt detaljerade och stabila finansiella prognoser på det sätt som krävs enligt meddelandet om omstrukturering. När det gäller de finansiella prognoserna i slutet av 2011 förväntar sig SACE nå en avkastning på eget kapital före skatt på endast [...] %. Detta ligger klart under den kapitalkostnad som Italien tidigare beräknade till cirka [5–10] %. |
| --- | --- |

(222)

Italien överlämnade en uppdatering av affärsplanen för perioden 2011–2013, som godkändes den 24 november 2011, dvs. två år efter att åtgärderna hade beviljats. SACE BT:s mål att gradvist förbättra avkastningen på eget kapital och nå [...], i enlighet med vad företagets styrelse angav den 24 november 2011, fick inte stöd av tillräckligt detaljerade och stabila finansiella prognoser på det sätt som krävs enligt meddelandet om omstrukturering. När det gäller de finansiella prognoserna i slutet av 2011 förväntar sig SACE nå en avkastning på eget kapital före skatt på endast [...] %. Detta ligger klart under den kapitalkostnad som Italien tidigare beräknade till cirka [5–10] %.

| (223) | I enlighet med punkterna 22–23 i meddelandet om omstrukturering borde omstruktureringsplanen ha visat att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, dvs. att stödet återställer SACE BT:s lönsamhet, men inte gör det möjligt för företaget att expandera sin verksamhet till nya marknader eller marknadssegment. Under krisen ökade SACE BT, enligt egen uppgift, tvärtom sin marknadsnärvaro något på den italienska marknaden för kredit- och borgensförsäkringar (cauzioni), från sjätte plats 2008 till femte plats 2010 (under samma period minskade exempelvis Atradius sin marknadsnärvaro från tredje till sjätte plats) (se tabell 6). |
| --- | --- |

(223)

I enlighet med punkterna 22–23 i meddelandet om omstrukturering borde omstruktureringsplanen ha visat att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, dvs. att stödet återställer SACE BT:s lönsamhet, men inte gör det möjligt för företaget att expandera sin verksamhet till nya marknader eller marknadssegment. Under krisen ökade SACE BT, enligt egen uppgift, tvärtom sin marknadsnärvaro något på den italienska marknaden för kredit- och borgensförsäkringar (cauzioni), från sjätte plats 2008 till femte plats 2010 (under samma period minskade exempelvis Atradius sin marknadsnärvaro från tredje till sjätte plats) (se tabell 6).

| (224) | Med andra ord saknas helt de grundläggande inslagen i en omstruktureringsplan, såsom identifiering av svårigheterna, lönsamhet i ett basscenario och i ett stresscenario, begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt och kompensationsåtgärder. |
| --- | --- |

(224)

Med andra ord saknas helt de grundläggande inslagen i en omstruktureringsplan, såsom identifiering av svårigheterna, lönsamhet i ett basscenario och i ett stresscenario, begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt och kompensationsåtgärder.

| (225) | Även om de åtgärder som har anmälts av Italien och den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013 skulle godtas som en omstruktureringsplan uppfyller de sammanfattningsvis inte de krav på en omstruktureringsplan som anges i meddelandet om omstrukturering. |
| --- | --- |

(225)

Även om de åtgärder som har anmälts av Italien och den reviderade affärsplanen för perioden 2011–2013 skulle godtas som en omstruktureringsplan uppfyller de sammanfattningsvis inte de krav på en omstruktureringsplan som anges i meddelandet om omstrukturering.

| (226) | I meddelandet om rekapitalisering definieras vilka villkor ett rekapitaliseringsinstrument måste uppfylla. Om dessa villkor uppfylls kan stödet tillfälligt godkännas. För ett definitivt godkännande måste ett sådant rekapitaliseringsstöd åtföljas av en omstruktureringsplan som uppfyller kraven i meddelandet om omstrukturering. Det saknades dock en plan som uppfyllde kraven i meddelandet om omstrukturering. Följaktligen är det inte nödvändigt att bedöma huruvida villkoren i den tredje och fjärde åtgärden uppfyller kraven i meddelandet om rekapitalisering, eftersom åtgärderna ändå inte skulle kunna vara förenliga med det meddelandet. |
| --- | --- |

(226)

I meddelandet om rekapitalisering definieras vilka villkor ett rekapitaliseringsinstrument måste uppfylla. Om dessa villkor uppfylls kan stödet tillfälligt godkännas. För ett definitivt godkännande måste ett sådant rekapitaliseringsstöd åtföljas av en omstruktureringsplan som uppfyller kraven i meddelandet om omstrukturering. Det saknades dock en plan som uppfyllde kraven i meddelandet om omstrukturering. Följaktligen är det inte nödvändigt att bedöma huruvida villkoren i den tredje och fjärde åtgärden uppfyller kraven i meddelandet om rekapitalisering, eftersom åtgärderna ändå inte skulle kunna vara förenliga med det meddelandet.

V.3.5   Slutsats om stödets förenlighet

| (227) | Kommissionen har inte funnit något som tyder på att den andra, tredje och fjärde åtgärden bör anses förenliga med den inre marknaden. Kommissionens slutsats är att Italien inte utnyttjade möjligheten att tillhandahålla de uppgifter som hade krävts för att hävda att det stöd som beviljats genom den andra, tredje och fjärde åtgärden utgör omstruktureringsstöd. De dokument som har överlämnats uppfyller inte villkoren i meddelandet om omstrukturering eftersom de kumulativa villkoren för att ett omstruktureringsstöd ska anses förenligt med den inre marknaden – dvs. återställandet av långsiktig lönsamhet, begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt och åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen – inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen har inte funnit något som tyder på att den andra, tredje och fjärde åtgärden bör anses förenliga med den inre marknaden. Kommissionens slutsats är att Italien inte utnyttjade möjligheten att tillhandahålla de uppgifter som hade krävts för att hävda att det stöd som beviljats genom den andra, tredje och fjärde åtgärden utgör omstruktureringsstöd. De dokument som har överlämnats uppfyller inte villkoren i meddelandet om omstrukturering eftersom de kumulativa villkoren för att ett omstruktureringsstöd ska anses förenligt med den inre marknaden – dvs. återställandet av långsiktig lönsamhet, begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt och åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen – inte har uppfyllts.

VI.   SLUTSATS

| (228) | Kommissionen konstaterar att det inledande kapitaltillskottet på 100 miljoner euro i form av aktiekapital och ett kapitalbidrag till reserverna (Fondo di organizzazione) på 5,8 miljoner euro som SACE beviljade för att bilda SACE BT 2004 (den första åtgärden) inte gav SACE BT en fördel och således inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(228)

Kommissionen konstaterar att det inledande kapitaltillskottet på 100 miljoner euro i form av aktiekapital och ett kapitalbidrag till reserverna (Fondo di organizzazione) på 5,8 miljoner euro som SACE beviljade för att bilda SACE BT 2004 (den första åtgärden) inte gav SACE BT en fördel och således inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

| (229) | Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört det stöd som beviljades genom den andra, tredje och fjärde åtgärden i strid med artikel 108.3 i fördraget och konstaterar att stödet därför ska återkrävas. |
| --- | --- |

(229)

Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört det stöd som beviljades genom den andra, tredje och fjärde åtgärden i strid med artikel 108.3 i fördraget och konstaterar att stödet därför ska återkrävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det inledande kapitaltillskottet på 105,8 miljoner euro från SACE för bildandet av SACE BT 2004, som bestod av ett aktiekapital på 100 miljoner euro som betalas fullt ut av SACE och SACE:s bidrag på 5,8 miljoner till SACE BT:s reserver (Fondo di Organizzazione), utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

Artikel 2

Den excess loss-återförsäkring på 74,15 % som tillhandahölls av SACE den 5 juni 2009 till förmån för SACE BT innehåller stöd som har genomförts i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och är oförenligt med den inre marknaden.

Stödinslaget inom åtgärden motsvarar skillnaden mellan den återförsäkringsavgift som ett privat återförsäkringsföretag skulle ha tagit ut för en lika stor återförsäkringsandel och den avgift som togs ut av SACE BT. I linje med kommissionens beslutspraxis (165) anser kommissionen att avgiften för en såpass stor återförsäkrings- och riskandel borde ha varit minst 10 % högre än den avgift som de privata återförsäkringstagarna tog ut för den mindre återförsäkrings- och riskandelen. För det belopp på 1,56 miljoner euro som SACE BT betalat till SACE uppgår det stöd som ska återkrävas till 156 000 euro.

Artikel 3

Den rekapitalisering av SACE BT som genomfördes den 18 juni 2009 i form av en överföring av 29 miljoner euro för att täcka SACE BT:s förluster 2008 utgör stöd som har genomförts i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 4

Den rekapitalisering av SACE BT som genomfördes den 4 augusti 2009 när SACE BT:s bolagsstämma godkände överföringen av 41 miljoner euro från SACE till SACE BT:s kapitalkonto (versamento in conto capitale) utgör stöd som har genomförts i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 5

1.   Italien ska från SACE BT återkräva det stöd som avses i artiklarna 2, 3 och 4.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till SACE BT:s förfogande till och med den dag då det har återbetalats, nämligen: 156 000 euro den 5 juni 2009 (artikel 2), 29 miljoner euro den 18 juni 2009 (artikel 3) och 41 miljoner euro den 4 augusti 2009 (artikel 4).

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004 (166).

4.   Återkravet av stödet ska genomföras omedelbart och effektivt.

5.   Italien ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 6

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgivits ska Italien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från SACE BT. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från SACE BT.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.

| c) | Dokument som visar att SACE BT har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att SACE BT har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Italien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artiklarna 2, 3 och 4 har slutförts. Italien ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Italien ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från SACE BT.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 20 mars 2013.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 177, 17.6.2011, s. 6.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  En förhandskopia på engelska skickades den 4 januari 2012.

3

(4)  En förhandskopia på engelska skickades den 2 februari 2012.

4

(5)  Marknadsmässiga risker definieras med hjälp av följande två kriterier: i) geografi (var någonstans i EU och/eller OECD-området som gäldenären finns) och ii) varaktighet (kortare riskperiod än två år).

5

(6)  EGT C 281, 17.9.1997, s. 4. Från och med den 1 januari 2013 tillämpar kommissionen det nya meddelandet om kortfristig exportkreditförsäkring av den 19 december 2012 (EUT C 392, 19.12.2012, s. 1).

6

(7)  Det gjorde det möjligt att bilda Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE.

7

(8)  EGT C 217, 2.8.2001, s. 2.

8

(9)  Redan den 3 december 2003, under diskussionerna inom ramen för utarbetandet av den ursprungliga affärsplanen, hade SACE planer på att använda separat redovisning fram till dess att SACE:s försäkring mot marknadsmässiga risker fanns på plats. Se s. 13 i bilaga 11 till Italiens synpunkter av den 5 mars 2012.

9

(10)  Se s. 68–69 i årsrapporten för 2004, som finns tillgänglig på följande webbplats: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/ar_bilanci/AR_e_bilanci/annual_report2004.pdf.

10

(11)  SACE:s årsrapport för 2004.

11

(12)  Se bilagorna 5 och 6 till kommentarerna (Nota Integrativa) till SACE:s konton för finansiella transaktioner 2004 som visar det finansiella förhållandet mellan SACE och de enheter som det kontrollerar. Kontona för finansiella transaktioner visar hur mycket SACE BT:s kapital har ökat tack vare de medel som SACE tillhandahöll 2004 (en ökning av aktiekapitalet på 100 miljoner euro och andra ökningar på 5,8 miljoner euro).

12

Nota Integrativa

(13)  SACE BT:s förluster på 152 087 euro (i slutet av 2004) respektive 1 573 090 euro (i slutet av 2005) täcktes av organisationsfonden (Fondo di organizzazione).

13

Fondo di organizzazione

(14)  Åren 2005, 2006 och 2007 ansågs riskerna i OECD-länderna vara helt och hållet marknadsmässiga, medan riskerna i länderna utanför OECD ansågs vara icke-marknadsmässiga.

14

Källa: Italiens synpunkter, SACE:s och SACE BT:s finansiella rapporter.

Källa:

(15)  Den 14 januari 2009 meddelade SACE att SACE Surety hade införlivats med SACE BT. Sammanslagningen godkändes av ISVAP i december 2008. Se SACE:s årsrapport 2008.

15

(16)  Se bilaga 14 – ISVAP:s protokoll med resultatet av inspektionen av SACE BT, av den 11 oktober 2010(Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 11, Italiens synpunkter av den 5 mars 2012.

16

(Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010)

(17)  Informationen finns tillgänglig på SACE:s webbplats.

17

(18)  Ett försäkringsföretags försäkringstekniska resultat mäts som dess totalkostnadsprocent, vilket är dess skade- och kostnadskvot i förhållande till försäkringspremier. En totalkostnadsprocent på under 100 procent tyder på teknisk vinst, medan allt över 100 tyder på teknisk förlust. Ett företag med en totalkostnadsprocent på mer än 100 procent kan trots det gå med vinst tack vare investeringsinkomster. I sakförsäkringssegmentet, och särskilt när det gäller kreditförsäkringar, är den förväntade totalkostnadsprocenten lägre än 100 procent.

18

(19)  Kapitaltillskottet till SACE BT på 105,8 miljoner euro redovisades i SACE:s årsbokslut för 2004 (som investering i de enheter som företaget kontrollerar).

19

(20)  Återförsäkringsstrukturen för SACE BT:s marknadsmässiga risker, som godkändes av företagets styrelse den 22 april 2008, innehåller en kvotåterförsäkring och en excess of loss-återförsäkring (se bilaga 14 – ISVAP:s protokoll med resultatet av inspektionen av SACE BT, av den 11 oktober 2010 (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 55, Italiens synpunkter av den 5 mars 2012). Kvotåterförsäkringen är en form av återförsäkring där återförsäkringsföretaget överlåter en överenskommen procentandel av varje risk den försäkrar inom ett eller flera definierade affärsområden som omfattas av ett återförsäkringsavtal. Ett excess of loss-återförsäkringsavtal är ett avtal där återförsäkringen endast löser ut när en viss förlust (eller grupp av förluster) överstiger en på förhand överenskommen nivå, som kallas innehållet belopp, och vanligtvis endast löser ut upp till en viss nivå.

20

Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010

(21)  Detta kapitaltillskott användes därefter delvis (31,5 miljoner euro) för att täcka de förluster som SACE BT hade gjort under 2009. Se bilaga 14 – ISVAP:s protokoll med resultatet av inspektionen av SACE BT, av den 11 oktober 2010(Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 5, Italiens synpunkter av den 5 mars 2012. När redovisningen för det räkenskapsår som avslutades den 31 december 2009 skulle godkännas beslutade SACE BT:s bolagsstämma den 20 april 2010 att täcka de förluster som hade gjorts i slutet av 2009, dvs. 34 081 254 euro, genom att använda sig av 2 534 805 euro av reserverna (Fondo di Organizzazione) och en kapitalöverföring (versamento in conto capitale) på 31 546 449 euro.

21

(Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010)

(Fondo di Organizzazione)

(versamento in conto capitale)

(22)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar av den 15 september 2011, s. 11.

22

(23)  För att beräkna den genomsnittliga avkastningen på eget kapital har en figurativ skatterättslig verkan (effetto fiscale figurativo) beaktats vid fastställandet av nettovinst (se s. 163 i den ursprungliga affärsplanen).

23

(effetto fiscale figurativo)

(24)  Dom i mål C-482/99, Stardust Marine, REG 2002, s. 4397.

24

(25)  Dom i mål T-68/03, Olympic Airways mot kommissionen, REG 2007, s. II-2911.

25

(26)  Dom i mål T-422/03, SIC mot kommissionen, REG 2008, s. II-1161.

26

(27)  Se bilaga 1 till ekonomi- och finansministeriets svar av den 15 september 2011.

27

(28)  Källa: Ekonomi- och finansministeriets svar på begäran om upplysningar, överlämnat den 5 mars 2012, s. 2.

28

Källa:

(29)  Källa: SACE:s svar på begäran om upplysningar, punkt 9, överlämnat den 5 mars 2012, s. 2.

29

Källa:

(30)  Det material som togs fram till styrelsesammanträdet i SACE:s styrelse den 28 april 2004 hade specifikt i syfte att tillhandhålla beräkningar för hur mycket ”fritt eget kapital” SACE hade möjlighet att tilldela SACE 2 – det framtida SACE BT. Se bilaga 1 – Comunicazione dell'AD al CdA di SACE SpA in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004, till SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet.

30

Comunicazione dell'AD al CdA di SACE SpA in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004

(31)  För själva uppgifterna, se s. 4 i SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet.

31

(32)  Källa: Ekonomi- och finansministeriets svar på begäran om upplysningar, överlämnat den 5 mars 2012, s. 2.

32

Källa:

(33)  Källa: SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 8, och protokollet från mötet med företrädarna för SACE BT, SACE, de italienska myndigheterna och kommissionen den 13 juli 2011.

33

Källa:

(34)  Se, exempelvis, kapitel II, s. 7, i den ursprungliga affärsplanen.

34

(35)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 9. SACE upprepade den ståndpunkt som Italien hade uttryckt före beslutet att inleda förfarandet. Se punkt 1 på s. 15 i Italiens svar av den 12 februari 2008.

35

(36)  I den ursprungliga affärsplanen var planen att SACE BT skulle ha en marknadsandel på 12,6 % av den italienska marknaden 2008 med en premievolym på 67,2 miljoner euro.

36

(37)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar av den 15 september 2011, s. 17.

37

(38)  Se bilaga 1 till SACE:s svar av den 15 september 2011, s. 8.

38

(39)  Bilaga 8 till de synpunkter som SACE överlämnade den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet.

39

(40)  Se bilagorna 5–7 till SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet.

40

(41)  Se bilaga 2 till SACE:s svar av den 15 september 2011, där flera initiativ som rör förvärv nämns, antingen i samarbete med andra aktörer, dvs. KUP (tillsammans med SA Ducroire) i meddelandet av den 19 juli 2006, TINUBU SQUARE (tillsammans med ONDD och CESCE) i meddelandena av den 19 juli respektive den 8 september 2006 och MEHIB (tillsammans med SA Ducroire) i meddelandet av den 8 februari och den 18 juni 2007, eller fristående, dvs. CGIC (med alternativet att moderbolaget, SACE, kan besluta sig för att självt delta i budgivningen i stället för SACE BT) i meddelandet av den 15 september 2008.

41

(42)  Se bilaga 1 till SACE:s svar av den 15 september 2011, s. 8.

42

(43)  SACE har även hävdat att SACE BT redan gick med vinst 2006 (dvs. tidigare än planerat) och gjorde följande jämförelse mellan de faktiskt bokförda vinsterna/förlusterna och prognoserna. År 2005: – 1,5 miljoner euro (i planen: – 2,4 miljoner euro), år 2006: + 0,1 miljoner euro (i planen: – 0,4 miljoner euro), år 2007: – 1 miljoner euro (i planen: + 3,1 miljoner euro), år 2008: – 29,4 miljoner euro (i planen: + 3,7 miljoner euro). Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 6, fotnot 2.

43

(44)  Och således även en förlängning av prognosen fram till 2009.

44

(45)  Se bilaga 9 till SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet.

45

(46)  Se s. 8 och 10 i den reviderade affärsplanen.

46

(47)  Om referensåret är 2009 (som i den reviderade affärsplanen) och inte 2008, och vinsten på 4,8 miljoner euro därför beaktas, uppgår den på förhand implicita avkastningen på eget kapital efter förvärv och synergieffekter till 11,8 %.

47

11,8 %

(48)  Enligt Italiens synpunkter av den 5 mars 2012 – SACE:s svar (punkt 16, s. 5), förväntade sig den externa konsulten för 2009 (det femte året efter förvärvet) en avkastning på eget kapital på 9,8 % för ett förvärv av 100 % av Assedile värderat till omkring 40 miljoner euro (se Progetto Zorro av den 30 maj 2005, s. 30). SACE räknade därför med en vinst på 3,9 miljoner euro efter förvärvet av 100 % av Assedile: 40 miljoner euro × 9,8 % avkastning på eget kapital (och 2,7 miljoner euro för 70 % av Assedile).

48

(49)  Enligt SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet (s. 21) beräknades i de finansiella prognoser som den externa konsulten hade utarbetat för förvärvet av KUP den förväntade nettovinsten uppgå till 3,5 miljoner euro 2011 (det femte året efter förvärvet). Med andra ord 33 % × 3,5 miljoner euro = 1,2 miljoner euro. Genom att dela den förväntade avkastningen med den inledande investeringen skulle SACE BT uppnå en avkastning på eget kapital på 8,7 %.

49

(50)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar av den 15 september 2011, s. 4.

50

(51)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar, punkt 12, överlämnat den 5 mars 2012, s. 2–3.

51

(52)  I enlighet med den reviderade affärsplanen hade Euler-Hermes SIAC 2003 en marknadsandel i Italien på 47,5 %, Atradius-SIC (Italien) en marknadsandel på 20,1 % och Coface Italy (Viscontea Coface) en marknadsandel på 17,9 %.

52

(53)  Det går inte att hitta något stöd för detta påstående från Italien i den ursprungliga affärsplan som den externa rådgivaren utarbetade. Enligt bilaga 1 till affärsplanen – ”La best practice del mercato. Benchmarking sui principali players”, från februari 2004 (se Italiens synpunkter av den 12 februari 2008, bilaga 1), var både Viscontea Coface och Euler Hermes SIAC aktiva på borgensförsäkringsmarknaden (se s. 17 och 34 i planen).

53

(54)  För den ersättning som SACE har betalat till SACE BT, se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 30.

54

(55)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar, av den 15 september 2011, s. 7.

55

(56)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar, av den 5 mars 2012, punkt 13, s. 3.

56

(57)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 25.

57

(58)  Enligt meddelandet om exportkrediter ska undantagsklausulen användas i händelse av tillfälliga icke marknadsmässiga risker, dvs. om det tillfälligt inte finns försäkringsskydd för marknadsmässiga exportkreditrisker att tillgå från privata exportkreditförsäkringsföretag eller från offentliga eller offentligt understödda exportkreditförsäkringsföretag som är verksamma för egen räkning, på grund av bristande försäkrings- eller återförsäkringskapacitet. Under sådana omständigheter kan dessa tillfälligt icke-marknadsmässiga risker tas av ett offentligt eller ett offentligt understött exportkreditförsäkringsföretag som försäkrar icke-marknadsmässiga risker för statens räkning eller med statlig garanti. Den medlemsstat som avser att utnyttja undantagsklausulen ska omedelbart anmäla detta till kommissionen.

58

(59)  Se ekonomi- och finansministeriets synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 5.

59

(60)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 29.

60

(61)  SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 33, 36 och 37.

61

(62)  Enligt försäkringsdirektiven är syftet med utjämningsreserver att utjämna variationerna i skadefrekvens under de kommande åren eller täcka särskilda risker. Utjämningsreserver ingår i de tekniska bestämmelserna i balansräkningen, och ändringar av utjämningsreserverna ingår i den tekniska redovisningen av vinst- och förlustredovisningen. Se Ceiops sammanfattning av en undersökning om utjämningsreserver, januari 2009, s. 2, tillgänglig på följande webbplats: https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/publications/reports/CEIOPS-DOC-32-08-Summary-of-a-survey-on-equalisation-provisions.pdf

62

(63)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 45. SACE citerar uppgifter från företaget Dealogic som konstaterade att fusioner och förvärv inom den europeiska finansiella sektorn 2009 (176 miljarder euro) i praktiken har halverats jämfört med 2008. Omkring 50 % av transaktionerna 2009 inriktades på problemtillgångar.

63

(64)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar, av den 5 mars 2012, punkt 14, s. 4.

64

(65)  Konfidentiella uppgifter.

65

(66)  Till stöd för det argumentet hänvisade Italien till EU-domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen (ENI-Lanerossi), REG 1991, s. I-1433; svensk specialutgåva, volym 11, s. 115, punkt 21 (se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 36).

66

(67)  Riskhanteringen har lagts ut på moderbolaget SACE. Se skäl 25.

67

(68)  Se SACE:s svar på begäran om upplysningar, av den 5 mars 2012, punkt 19, s. 6.

68

(69)  [...].

69

(70)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 33.

70

(71)  Inkluderar även den livförsäkring (include il ramo vita) som avyttrades 2009.

71

include il ramo vita

(72)  Prognoser som ingick i affärsplanen för perioden 2010–2011, s. 8, godkänd av SACE BT:s styrelse den 4 augusti 2009 (se bilaga 4 – Protokoll från SACE BT:s styrelsesammanträde den 4 augusti 2009, överlämnat den 9 juni 2010).

72

(73)  Prognoser som ingick i affärsplanen för perioden 2011–2013 (Aggiornamento Piano Industriale), s. 8 och 19, godkänd av SACE BT:s styrelse den 24 november 2011 (se bilaga 8 – Protokoll från SACE BT:s styrelsesammanträde den 24 november 2011, överlämnat den 30 mars 2012).

73

Aggiornamento Piano Industriale

(74)  Till skillnad från nettopremier av försäkringskostnader täcker bruttopremieinkomster även den del av risken som har överlåtits till återförsäkrare.

74

(75)  Avkastning på eget kapital beräknat som inkomst före skatt/nettovärde (patrimonio netto), utan vinstutdelning och en kapitaltilldelning på 108,7 miljoner euro den 31 december 2011.

75

patrimonio netto

(76)  Kommissionens beräkningar grundat på de finansiella rapporterna och prognoserna för perioden 2011–2013.

76

(77)  EUT C 195, 19.8.2009, s. 9.

77

(78)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 52.

78

(79)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 30–31.

79

(80)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 47.

80

(81)  SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 6–7.

81

(82)  Se skäl 64 i beslutet att inleda förfarandet.

82

(83)  Se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 7.

83

(84)  Se ekonomi- och finansministeriets svar på begäran om upplysningar, av den 15 september 2011, s. 6.

84

(85)  Dom i mål C-261/89, Italien mot Spanien, REG 1991, s. I-4437, punkt 8, av den 14 september 1994 i de förenade målen C-278/92–C-280/92, Spanien mot kommissionen (som citeras ovan), punkt 21, och dom av den 14 september 1994 i mål C-42/93, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I-4175, punkt 13.

85

(86)  Se punkt 3.1 och 3.2 i meddelandet om exportkrediter, kommissionens meddelande om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget [nu artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget]beträffande offentliga företag, EG-bulletinen 9/1984 och kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG beträffande offentliga företag inom tillverkningsindustrin (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3).

86

(87)  Se dom av 6 mars 2003 i de förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale mot kommissionen, REG 2003, s. II-435, punkt 314.

87

(88)  Se dom av 6 mars 2003 i de förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale mot kommissionen, REG 2003, s. II-435, punkterna 254–255 och 270.

88

(89)  Se dom av den 5 juni 2012 i mål C-124/10 P, kommissionen mot Électricité de France (EDF), REU 2012, s. I-..., punkterna 82–84 och 105.

89

(90)  Se dom av den 5 juni 2012 i mål C-124/10 P, kommissionen mot Électricité de France (EDF), REU 2012, s. I-..., punkt 86.

90

(91)  För en jämförelse mellan ett statligt ingripande och det alternativa scenariot att likvidera respektive företag och de kostnader som man måste ta hänsyn till vid ett sådant scenario, se dom av den 28 februari 2003 i mål C-334/99, Gröditzer, REG 2003, s. I-1139, punkterna 133–141, och dom av den 14 september 1994 i de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Konungariket Spanien mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1994, s. I-04103, punkterna 21–22.

91

(92)  Se s. 41 i bilaga 22 – SACE:s finansiella rapporter per den 31 december 2004, överlämnad av Italien den 12 februari 2008: ”Detta” gestione ”si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.pA., costituita in data 27 maggio 2004.”

92

”Detta” gestione ”si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.pA., costituita in data 27 maggio 2004.”

(93)  Vid den tidpunkten Institutet för externa handelsförsäkringstjänster – SACE (Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE).

93

Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE

(94)  Se bilagorna 10 och 11 till SACE:s svar på begäran om upplysningar, överlämnat den 5 mars 2012.

94

(95)  Se bilaga 10 – Protokoll från styrelsesammanträdet i Institutet för externa handelsförsäkringstjänster – SACE den 21 november 2003(Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003), s. 5–7, överlämnat av Italien den 5 mars 2012.

95

(Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Istituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003)

(96)  Se bilaga 10 – Presentation till styrelsen: Utvärdering av SACE:s potentiella marknadsutveckling, 21 november 2003 (Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003), s. 43, överlämnad av Italien den 5 mars 2012.

96

Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003

(97)  Se bilaga 1 till SACE:s svar på begäran om upplysningar, av den 15 september 2011, s. 7.

97

(98)  Utvärdering eller kontroll genom jämförelse med ett riktmärke (en standard eller referenspunkt mot vilken andra saker kan jämföras eller bedömas).

98

(99)  Det totalpris som betalades för 100 % av Assedile var 41,8 miljoner euro, där den externa konsulten hade uppgett ett intervall på 41,2–44,7 miljoner euro (se de synpunkter som SACE SpA ingav den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 20, och bilaga 11 till dessa). När det gäller det inledande förvärvet av 70 % av Assedile låg priset till och med lägre än värderingsintervallet, 27 miljoner euro för 70 %, vilket hade motsvarat 38,5 miljoner euro för hela företaget. Priset för förvärvet av 30 % av Assedile den 6 mars 2008 fastställdes utifrån en ny värdering av Assedile, vilket föreskrevs i överenskommelsen med aktieägarna det datum de första 70 procenten köptes (den 30 september 2005). Priset motsvarade ett värde på cirka 41,8 miljoner euro för 100 %. SACE BT betalade därför resterande 14,8 miljoner euro 2008 (se SACE:s svar på begäran om upplysningar, av den 15 september 2011, s. 10–11).

99

(100)  Enligt SACE BT:s årsrapport för 2008 (se s. 22–23) hade man till följd av den globala krisen omprövat strategin om internationell expansion och betonade i högre grad den inhemska marknaden. Eftersom KUP gjorde ett sämre finansiellt resultat än förväntat, och mot bakgrund av den ekonomiska situationen i Östeuropa, gjorde styrelsen bedömningen att de investerade beloppen inte skulle kunna återvinnas.

100

(101)  SACE BT gjorde en förlust på 2,2 miljoner euro jämfört med förvärvsvärdet på 13,3 miljoner euro. I slutet av 2009 gjorde Ducroire en nedåtjustering på 12,3 miljoner euro för värderingen av sin andel på 66 % i KUP (för vilken man betalade 13,3 miljoner euro för 33 % och ytterligare 11,1 miljoner euro till SACE BT = 24,4 miljoner euro), se SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011, s. 22 och Ducroires årsrapport för 2009, s. 28.

101

(102)  Enligt Italiens synpunkter av den 8 april 2010 (s. 5, punkt 2), skyddet avser enbart marknadsmässiga risker.

102

(103)  Se bilaga 14 – ISVAP:s protokoll med resultatet av inspektionen av SACE BT, av den 11 oktober 2010 (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010), s. 56, överlämnat av Italien den 5 mars 2012.

103

Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010

(104)  [...].

104

(105)  [...].

105

(106)  Se skäl 93 i kommissionens beslut K(2011) 7756 slutlig av den 23 november 2011 i ärende SA.27386 (C 28/10) – Short-term export-credit insurance scheme – Portugal (System för kortfristig exportkreditförsäkring – Portugal), ännu ej offentliggjort.

106

Short-term export-credit insurance scheme – Portugal

(107)  Se skäl 68 i kommissionens beslut K(2011) 7756 slutlig av den 23 november 2011 i ärende SA.27386 (C 28/10) – Short-term export-credit insurance scheme – Portugal (System för kortfristig exportkreditförsäkring – Portugal), ännu ej offentliggjort.

107

Short-term export-credit insurance scheme – Portugal

(108)  I beslutet om det portugisiska system för kortfristig exportkreditförsäkring (kommissionens beslut KOM(2011) 7756 final av den 23 november 2011 i ärende SA.27386 (C 28/10, skäl 93, ännu ej offentliggjort), har kommissionen utvecklat en metod för att beräkna det belopp som ska återkrävas (som förklaras i bilagan till det beslutet) som grundas på rimliga antaganden och normal marknadspraxis. Enligt denna metod är ett teoretiskt marknadspris för det skydd som staten beviljar lika med 110 % av det pris (i form av storleken på premien) som ett privat försäkringsföretag tar ut av varje enskild kund.

108

(109)  [...].

109

(110)  Vid den tidpunkten kände moderbolaget, SACE, redan till de stora förluster som SACE BT hade gjort första kvartalet 2009.

110

(111)  Se bilaga 1 – Protokoll från SACE:s styrelsesammanträde den 26 maj 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 26 maggio 2009), s. 4, överlämnat av Italien den 5 mars 2012.

111

Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 26 maggio 2009

(112)  Italiens synpunkter av den 8 juni 2010, s. 2.

112

(113)  Se Italiens synpunkter av den 8 juni 2010, bilaga 7, s. 29.

113

(114)  Se dom av den 21 januari 1999 i de förenade målen T-129/95, T-2/96 och T-97/96, REG 1999, s. II-00017, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH och Lech-Stahlwerke GmbH mot kommissionen, punkt 116.

114

(115)  Se kommissionens beslut 96/278/EG (EGT L 104, 27.4.1996, s. 25) – Iberia, punkt 15 i del VII.

115

(116)  Se dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen (Alfa Romeo), REG 1991, s. I-1601, punkt 22, kommissionens beslut 94/662/EG (EGT L 258, 6.10.1994, s. 26) punkt 21 i del VII – Air France, och kommissionens beslut 97/789/EG (EGT L 322, 25.1.1997, s. 44) – Alitalia, punkt 6 i del VII.

116

(117)  Enligt SACE:s finansiella räkenskaper och bilagorna 5–7 till pm:en till räkenskaperna uppgick ökningen i den kontrollerade enheten SACE BT till 70 miljoner euro.

117

(118)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och av artikel 5 i direktiv 80/723/EEG på offentliga företag i tillverkningsindustrin, EGT C 307, 13.11.1993, s. 3.

118

(119)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget, punkt 36.

119

(120)  SACE citerar även den ändrade inriktningen på affärsverksamheten som ett av argumenten (Se SACE:s synpunkter av den 5 maj som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 36.). På en specifik fråga från kommissionen medger Italien emellertid i praktiken att SACE inte räknar med några betydande förändringar av SACE BT:s affärsverksamhet (se SACE:s svar på begäran om upplysningar, av den 15 september 2011, s. 13).

120

(121)  Se dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen (ENI-Lanerossi), REG 1991, s. I-1433; svensk specialutgåva volym 11, s. I-155, punkt 21.

121

(122)  Se dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen (ENI-Lanerossi), REG 1991, s. I-1433; svensk specialutgåva volym 11, s. I-155, punkt 22.

122

(123)  Källa: Italiens synpunkter av den 8 juni 2010, bilaga 7, s. 28.

123

Källa:

(124)  Dess betavärde, som mäter hur riskfyllt företaget är jämfört med hela den finansiella marknaden, var 0,8 åren 2000–2004, där 1 motsvarar hela den finansiella marknadens risk.

124

(125)  Källa för de uppgifter som används i denna beräkning: för bokfört värde av eget kapital – http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf, för pris per aktie: http://www.eulerhermes.com/finance/share/share-price.aspx

125

(126)  I redovisningen av sina resultat för första kvartalet 2009 den 6 maj 2009 förklarade Euler-Hermes att världen upplevde den djupaste recessionen på 50 år och att företagskonkurserna ökade (se s. 5 och 7 i den redovisning som finns tillgänglig på följande webbplats: http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf).

126

(127)  Se kommissionens meddelande – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, EUT C 244, 1.10.2004, s. 2, punkt 12.

127

Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter

(128)  Dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Stardust Marine, REG 2002, s. 4397.

128

(129)  Dom av den 12 september 2007 i mål T-68/03, Olympic Airways mot kommissionen, REG 2007, s. II-2911, punkterna 312–319.

129

(130)  Dom av den 26 juni 2008 i mål T-442/03, SIC mot kommissionen, REG 2008, s. II-1161.

130

(131)  Ibidem punkt 110.

131

(132)  Ibidem punkt 105.

132

(133)  Se punkterna 52, 54, 55 och 56 i domen i målet Stardust Marine.

133

(134)  Se även artikel 13.2 i SACE:s bolagsordning, som finns tillgänglig på följande webbplats: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/normativa/nuovo_statuto.pdf

134

(135)  Se dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Stardust Marine, REG 2002, s. I-4397, punkt 55, som hänvisar till domen av den 21 mars 1991 i det ovannämnda målet C-303/88, Italien mot kommissionen, punkterna 11 och 12, och domen av den 21 mars 1991 i det ovannämnda målet C-305/89, Italien mot kommissionen, punkterna 13 och 14.

135

(136)  Artikel 6.12 i lagdekret nr 269 av den 30 september 2003, som efter ändringar omvandlades till lag nr 326 av den 24 november 2003.

136

(137)  I detta sammanhang ska det noteras att vid bedömningen av den första åtgärden hade SACE BT samrått med ekonomi- och finansministeriet om hur stort aktiekapitalet skulle vara. Se bilaga 2 – Protokoll från SACE:s styrelsemöte den 28 april 2004(Verbale della Riunione del Consiglio di Amministrazione di SACE SpA, 28 aprile 2004) – till SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet, s. 74 – 75: ”... när det gäller aktiekapitalet i SACE 2 [det tillfälliga namnet på det nya bolag som skulle bildas, och som sedermera blev SACE BT], fastställdes detta efter samråd med ekonomi- och finansministeriet, preliminärt till 100 miljoner euro” (”... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro”.)

137

(Verbale della Riunione del Consiglio di Amministrazione di SACE SpA, 28 aprile 2004)

när det gäller aktiekapitalet i SACE 2 [det tillfälliga namnet på det nya bolag som skulle bildas, och som sedermera blev SACE BT], fastställdes detta efter samråd med ekonomi- och finansministeriet, preliminärt till 100 miljoner euro” (”... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro”.)

(138)  År 2004, när SACE omvandlades till ett aktiebolag och den första åtgärden beviljades behöll de flesta av ledamöterna i SACE:s styrelse (Consiglio di Amministrazione) sina tjänster i den italienska förvaltningen, dvs. i ekonomi- och finansministeriet, i utrikesministeriet och i andra offentliga institutioner (Institutet för att främja industrin – Istituto per la Promozione Industriale), tillsynsmyndigheten på kommunikationsområdet (Autorità per le garanzie nelle comunicazioni) och det italienska institutet för utlandshandel (Istituto nazionale per il Commercio Estero). Framför allt behöll SACE:s styrelseordförande sin tjänst i ekonomi- och finansministeriet. Till hans ansvarsområden hörde internationella finansiella förbindelser.

138

Consiglio di Amministrazione

Istituto per la Promozione Industriale

Autorità per le garanzie nelle comunicazioni

Istituto nazionale per il Commercio Estero

(139)  Se bilaga 8 – Protokoll från SACE:s styrelsesammanträde den 1 april 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009), s. 8, överlämnat av Italien den 5 mars 2012:

139

Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009

”... (iii) sull'opportunità che, in tale ottica, non vi sia una diminuzione di volume tanto sul versante assicurativo ’non a mercato’ quanto sel versante dell'assicurazione dei rischi a mercato”.

”... (iii) sull'opportunità che, in tale ottica, non vi sia una diminuzione di volume tanto sul versante assicurativo ’non a mercato’ quanto sel versante dell'assicurazione dei rischi a mercato

(140)  Se bilaga 8 – Protokoll från SACE:s styrelsesammanträde den 1 april 2009 (Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009), s. 9, överlämnat av Italien den 5 mars 2012:

140

Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009

”... l'attività di support al sistema delle imprese svolta dalla SACE non sempre viene chiaramente percepita all'esterno, concordando, altresì, sull'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, anche mediante la ricapitalizzazione della stessa”.

... l'attività di support al sistema delle imprese svolta dalla SACE non sempre viene chiaramente percepita all'esterno, concordando, altresì, sull'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, anche mediante la ricapitalizzazione della stessa

(141)  Se bilaga 8 – Protokoll från SACE:s styrelsesammanträde den 1 april 2009(Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009), s. 8, överlämnat av Italien den 5 mars 2012:

141

(Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009)

”... (ii) l'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, mediante il quale il Gruppo SACE adempie alla propria funzione istituzionale di supporto al sistema delle imprese italiane.”

... (ii) l'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, mediante il quale il Gruppo SACE adempie alla propria funzione istituzionale di supporto al sistema delle imprese italiane.

(142)  Se s. 1 i pressmeddelandet, som finns tillgängligt på följande webbplats: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/comunicati/2009/20090401_-_Comunicato_Bilancio_2008_Gruppo_SACE_e_controllate_-_final__11_.pdf

142

(143)  SACE var ett offentligrättsligt organ och omvandlades till aktiebolag den 1 januari 2004, dvs. endast kort innan SACE BT bildades och den första åtgärden beviljades. Den omständigheten att SACE BT skapades med ett kapital på 105,8 miljoner euro strax efter SACE:s ändrade rättsliga ställning tyder dessutom på att det beslut om omorganisation av SACE som staten fattade 2004 även innefattade bildandet av SACE BT.

143

(144)  Se bilaga 1 – Protokoll från SACE:s styrelsesammanträde den 26 maj 2009(Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 26 maggio 2009), s. 3–4, Italiens synpunkter av den 5 mars 2012:

144

(Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 26 maggio 2009)

”[...]”.

(145)  Protokoll från SACE BT:s styrelsesammanträde den 27 maj 2009 (Verbale della Riunione del Consiglio di Administrazione di SACE BT SpA, 27 maggio 2009), överlämnat den 9 juni 2010, s. 5: ”nella valutazione dei risultati della Società e del revised budget deve considerarsi la mission di sostegno al mercato che SACE BT deve continuare a perseguire”.

145

Verbale della Riunione del Consiglio di Administrazione di SACE BT SpA, 27 maggio 2009

nella valutazione dei risultati della Società e del revised budget deve considerarsi la mission di sostegno al mercato che SACE BT deve continuare a perseguire

(146)  Det bör dessutom noteras att när den italienska konkurrensmyndigheten (Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato) 2009 godkände överföringen av livförsäkringar från SACE BT till Vittoria Assicurazioni SpA, presenterade den italienska konkurrensmyndigheten SACE BT som ”[...] ett företag som indirekt kontrolleras av ekonomi- och finansministeriet [...]”. Se Bollettino n. 15 del 4 maggio 2009, s. 7, C10007 – Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento n. 19768, som finns tillgänglig på följande webbplats: http://www.agcm.it/trasp-statistiche/doc_download/868-15-09.html

146

Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato)

Bollettino n. 15 del 4 maggio 2009, s. 7, C10007

Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento n. 19768

(147)  Se bilaga 16 – ”Pm riskhantering SACE S.p.a., den 19 mars 2009” – till SACE:s synpunkter av den 5 maj 2011 som svar på beslutet att inleda förfarandet. Pm:et byggde på den rapport av den 14 november 2008 som hade utarbetats av försäkringsmäklaren [...]: ”Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable”. Rapporten innehåller en detaljerad analys av företagets tekniska trend, särskilt den inverkan som de befintliga återförsäkringsavtalen (dvs. de som gällde i slutet av 2008) har haft på resultatet samt nuvarande och framtida kapitalkrav (requisiti patrimoniali).

147

Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable”

requisiti patrimoniali

(148)  Se bilaga 5 – Protokoll från SACE:s styrelsesammanträde den 1 april 2009(Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009), s. 3, Italiens synpunkter av den 5 mars 2012:

148

(Verbale della riunione del CdA di SACE SpA, 1 aprile 2009)

”... una dotazione riassicurativa da parte di SACE SpA in favore della controllata SACE BT, al fine di consentirle un mantenimento della propria capacità di affidamento, in particolare nel segmento delle piccole medie imprese.

Il Consiglio di Amministrazione approva la partecipazione della società al Tratatto Excess Loss a copertura delle quote non accettate da riassicuratori di mercato e fino ad una massima perdita potenziale di EUR 48 mln. Le condizioni economiche praticate dovranno essere a mercato e pari a quelle accettate dai riassicuratori privati”

(149)  I artikel 4.6 i SACE:s bolagsordning anges följande: ”Bolaget får ingå återförsäkrings- och samförsäkringsavtal med bemyndigade italienska enheter eller företag, med utländska enheter eller företag eller internationella organisationer, samt ingå avtal med ledande aktörer på marknaden för att på marknadsvillkor täcka försäkringsbara risker.”(”La Società può concludere accordi di riassicurazione e coassicurazione con enti o imprese italiani autorizzati, con enti o imprese esteri o con organismi internazionali, nonché stipulare contratti di copertura del rischio assicurativo, a condizioni di mercato, con primari operatori del settore.)”

149

(”La Società può concludere accordi di riassicurazione e coassicurazione con enti o imprese italiani autorizzati, con enti o imprese esteri o con organismi internazionali, nonché stipulare contratti di copertura del rischio assicurativo, a condizioni di mercato, con primari operatori del settore.)

(150)  Se även punkterna 3 och 2.1 i meddelandet om exportkrediter.

150

151

”3.2 De åtgärder som anges i punkt 3.1 [bland annat tillhandahållandet av kapital] ger eller kan ge de exportkreditförsäkringsföretag som åtnjuter dessa fördelar finansiella fördelar i förhållande till andra exportkreditförsäkringsföretag. Att dessa finansiella fördelar beviljas vissa företag leder till en snedvridning av konkurrensen och utgör statligt stöd i enlighet med artikel 92.1 i fördraget.

[...]

De finansiella fördelar som anges i punkt 3.1 i samband med marknadsmässiga risker [...] leder [...] till uppkomsten av variationer i det tillgängliga försäkringsskyddet för marknadsmässiga risker i de olika medlemsstaterna, vilket innebär en snedvridning av konkurrens mellan företag i olika medlemsstater”

(152)  De tillgängliga uppgifterna hänvisar endast till borgensförsäkringsmarknaden (i dati riportati sono relativi solo at ramo cauzioni).

152

i dati riportati sono relativi solo at ramo cauzioni

Källa: Affärsplanen för 2010–2011, godkänd av SACE BT:s styrelse den 4 augusti 2009 och den reviderade affärsplanen för 2011–2013, godkänd av SACE BT:s styrelse den 24 november 2011.

Källa:

(153)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 5.

153

(154)  Se beslutet att inleda förfarandet, skäl 137.

154

(155)  Se Italiens synpunkter av den 8 juni 2010, bilaga 7, s. 29.

155

(156)  Se undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna, artikel 3.1.

156

(157)  Meddelande från kommissionen – Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen, EUT C 10, 15.1.2009, s. 2.

157

Rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen

(158)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

158

(159)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

159

(160)  EGT C 217, 2.8.2001, s. 2.

160

(161)  EUT C 307, 11.12.2004, s. 12.

161

(162)  EUT C 325, 22.12.2005, s. 22.

162

(163)  Efter att ha ändrats på nytt 2010 (EUT C 329, 7.12.2010, s. 6), efter antagandet av den aktuella åtgärden, har detta meddelande om exportkrediter nyligen ersatts av ett nytt meddelande om kortfristig exportkreditförsäkring (EUT C 392, 19.12.2012, s. 1), som gäller först från och med den 1 januari 2013 (nedan kallat det nya meddelandet om exportkrediter). För helhetens skull konstaterar kommissionen att den bedömning som redogörs för i nedanstående punkter skulle ha sett likadan ut även om det nya meddelandet om exportkrediter hade beaktats.

163

det nya meddelandet om exportkrediter

(164)  EUT C 16, 22.1.2009, s. 1.

164

(165)  Se kommissionens beslut K(2011) 7756 slutlig av den 23 november 2011 i ärende SA.27386 (C 28/2010) – Short-term export-credit insurance scheme – Portugal (System för kortfristig exportkreditförsäkring – Portugal), ännu ej offentliggjort.

165

Short-term export-credit insurance scheme – Portugal

(166)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

166

---

BILAGA

UPPLYSNINGAR OM STÖD SOM HAR TAGITS EMOT, STÖD SOM SKA ÅTERKRÄVAS OCH STÖD SOM REDAN HAR ÅTERKRÄVTS

| Stödmottagarens namn och adress | Totalt belopp som har tagits emot enligt stödordningen (1) | Totalt belopp som ska återkrävas (1)

  (kapitalbelopp) | Totalt stödbelopp som redan har återbetalats (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitalbelopp | Ränta på återkrävt belopp |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Stödmottagarens namn och adress

Totalt belopp som har tagits emot enligt stödordningen (1)

Totalt belopp som ska återkrävas (1)

(kapitalbelopp)

Totalt stödbelopp som redan har återbetalats (1)

Kapitalbelopp

Ränta på återkrävt belopp

---

(1)  Miljoner i nationell valuta.

---

| 12.8.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 239/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 239/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 6 augusti 2014

om inrättande av den digitala forskningsinfrastrukturen för konst och humaniora som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Dariah-Eric)

(2014/526/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 723/2009 av den 25 juni 2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (1), särskilt artikel 6.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Belgien, Cypern, Danmark, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Serbien, Slovenien, Tyskland och Österrike har begärt att kommissionen ska inrätta en digital forskningsinfrastruktur för konst och humaniora som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (nedan kallad Dariah-Eric). |
| --- | --- |

(1)

Belgien, Cypern, Danmark, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Serbien, Slovenien, Tyskland och Österrike har begärt att kommissionen ska inrätta en digital forskningsinfrastruktur för konst och humaniora som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (nedan kallad Dariah-Eric).

| (2) | Frankrike har valts ut av Belgien, Cypern, Danmark, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Serbien, Slovenien, Tyskland och Österrike som värdmedlemsstat för Dariah-Eric. |
| --- | --- |

(2)

Frankrike har valts ut av Belgien, Cypern, Danmark, Grekland, Irland, Italien, Kroatien, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Serbien, Slovenien, Tyskland och Österrike som värdmedlemsstat för Dariah-Eric.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 723/2009. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 723/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed inrättas den digitala forskningsinfrastrukturen för konst och humaniora som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Dariah-Eric).

2.   Stadgarna för Dariah-Eric återfinns i bilagan. Stadgarna ska hållas uppdaterade och vara offentligt tillgängliga på Dariah-Erics webbplats och vid dess stadgeenliga säte.

3.   Stadgarnas viktigaste bestämmelser avseende vilka kommissionen måste godkänna ändringar, i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 723/2009, återfinns i artiklarna 1, 2 och 23–30.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 6 augusti 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 206, 8.8.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

STADGAR FÖR DARIAH-ERIC

BELGIEN,

CYPERN,

DANMARK,

FRANKRIKE,

GREKLAND,

IRLAND,

ITALIEN,

KROATIEN,

LUXEMBURG,

MALTA,

NEDERLÄNDERNA,

SERBIEN,

SLOVENIEN,

TYSKLAND,

och

ÖSTERRIKE,

nedan kallade de grundande medlemmarna,

SOM ERKÄNNER den viktiga roll som fullgörs av Dariah-Erics observatörer och samarbetspartner,

SOM ÖNSKAR stödja konst och humaniora i Europa,

SOM ÖNSKAR skapa en toppmodern infrastruktur för digitalt anpassad forskning inom konst och humaniora,

SOM BEAKTAR resultaten av projektet för den förberedande fasen av Dariah, vilket finansierats av Europeiska kommissionen enligt bidragsavtal nr 211583,

SOM UPPMANAR Europeiska kommissionen att inrätta en digital forskningsinfrastruktur för konst och humaniora som ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Dariah-Eric),

HAR ENATS OM FÖLJANDE BESTÄMMELSER.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Namn, säte, plats och arbetsspråk

1.   Det ska finnas en europeisk forskningsinfrastruktur benämnd ”den digitala forskningsinfrastrukturen för konst och humaniora”, nedan kallad Dariah.

2.   Dariah ska ha den juridiska formen av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric), enligt förordning (EG) nr 723/2009, som ska benämnas ”Dariah-Eric”.

3.   Dariah-Eric ska vara en distribuerad forskningsinfrastruktur. Dess verksamhet ska bedrivas via virtuella kompetenscentrum.

4.   Dariah-Eric ska ha sitt stadgeenliga säte i Paris, Frankrike.

5.   Arbetsspråket för Dariah-Eric ska vara engelska. Dessa stadgar ska vara giltiga på engelska, franska och Europeiska unionens alla andra officiella språk. Ingen språkversion ska ha företräde framför de andra.

Artikel 2

Mål, samordning och fördelning av verksamhet

1.   Dariah-Erics uppdrag ska vara att stärka och stödja digitalt anpassad forskning inom humaniora och konst. Dariah-Eric ska utveckla, underhålla och driva en infrastruktur till stöd för IKT-baserade forskningsmetoder.

2.   Dariah-Eric ska samarbeta med forsknings- och utbildningsinstitutioner i syfte att

| a) | undersöka och tillämpa IKT-baserade metoder och verktyg för att göra det möjligt att ställa nya forskningsfrågor och omformulera gamla frågor, |
| --- | --- |

a)

undersöka och tillämpa IKT-baserade metoder och verktyg för att göra det möjligt att ställa nya forskningsfrågor och omformulera gamla frågor,

| b) | förbättra forskningsmöjligheterna och forskningsresultaten genom länkning av distribuerat digitalt ursprungsmaterial, |
| --- | --- |

b)

förbättra forskningsmöjligheterna och forskningsresultaten genom länkning av distribuerat digitalt ursprungsmaterial,

| c) | utbyta kunskaper, expertis, metoder och praxis inom alla områden och discipliner. |
| --- | --- |

c)

utbyta kunskaper, expertis, metoder och praxis inom alla områden och discipliner.

3.   Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO), enligt artikel 3, ska ansvara för samordningen av Dariah-Erics verksamhet. Den ska inledningsvis ha kontor i Frankrike, Tyskland och Nederländerna.

4.   Styrelsen ska besluta om beskrivningen, organisationen och fördelningen av verksamheten vid Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO).

Artikel 3

Definitioner

I dessa stadgar gäller följande definitioner:

Samarbetspartner
  : En offentlig eller privat institution med ett offentligt uppdrag, som är belägen i ett icke-deltagande land och som har godkänts av Dariah-Eric för deltagande i arbetet inom ett eller flera virtuella kompetenscentrum enligt artikel 5.

Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO)
  : Ett organ som ansvarar för samordningen av Dariah-Erics verksamhet. Det stöder och integrerar Dariah-Erics alla nivåer (generalförsamlingen, det vetenskapliga rådet, styrelsen, ledningsgruppen, den nationella samordningskommittén och den gemensamma forskningskommittén). I sin roll som samordnare övervakar DCO samspelet med Dariah-Erics alla partner och organ och ansvarar för en rad olika vertikala uppgifter (t.ex. kontroll av administrativa förfaranden) och övergripande uppgifter (t.ex. centrala tjänster, övergripande finansiering, rättsliga och skattemässiga krav samt överföring av färdigheter och kunskaper).

Nationell samordnande institution
  : En institution som utses av varje medlem och observatör för att samordna nationell Dariah-verksamhet.

Nationell samordnare
  : En person som utses av varje medlem eller observatör och som ansvarar för den nationella färdplanen för Dariah och nationella naturabidrag.

Partnerinstitution
  : En offentlig eller privat institution med ett offentligt uppdrag, som har godkänts av Dariah-Eric för deltagande i ett eller flera virtuella kompetenscentrums arbete.

Virtuellt kompetenscentrum
  : Ett virtuellt team av personer från partnerinstitutioner som ska genomföra Dariah-Erics operativa verksamhet.

Ordförandeskap för virtuellt kompetenscentrum
  : En partnerinstitution som leder ett virtuellt kompetenscentrums verksamhet och som utses av styrelsen.

Ledare för virtuellt kompetenscentrum
  : Den person som rekommenderas av ordförandeskapet för ett virtuellt kompetenscentrum och som utses av styrelsen för att ansvara för samordningen av det virtuella kompetenscentrumets verksamhet.

KAPITEL 2

MEDLEMSKAP, OBSERVATÖRSSTATUS OCH PARTNERSKAP

Artikel 4

Medlemmar, observatörer och samarbetsparter

1.   Medlemsstater, associerade länder, andra tredjeländer än associerade länder och mellanstatliga organisationer ska ha rätt att bli medlemmar i Dariah-Eric, med förbehåll för formaliteterna i dessa stadgar och generalförsamlingens beslut.

2.   Medlemsstater, associerade länder, andra tredjeländer än associerade länder och mellanstatliga organisationer får bli observatörer i Dariah-Eric, med förbehåll för formaliteterna i dessa stadgar och generalförsamlingens beslut.

3.   Dariah-Eric ska som medlemmar ha minst en medlemsstat och två andra länder, som är antingen medlemsstater eller associerade länder.

4.   Medlemsstater eller associerade länder ska gemensamt inneha en majoritet av rösträtterna i generalförsamlingen.

5.   Medlemmarna ska utse nationella offentliga institutioner eller privata institutioner med ett offentligt uppdrag som nationella samordnande institutioner, vilka förtecknas i bilaga I. Nationella samordnande institutioner ska företräda medlemmarna i Dariah-Erics arbete.

6.   Observatörer ska utse nationella offentliga institutioner eller privata institutioner med ett offentligt uppdrag som nationella samordnande institutioner, vilka förtecknas i bilaga I. Nationella samordnande institutioner ska företräda observatörerna i Dariah-Erics arbete.

7.   Medlemmar, observatörer och deras företrädande organ förtecknas i bilaga I. Medlemmarna vid tiden för ingivandet av ansökan om Eric ska kallas grundande medlemmar.

8.   Dariah-Eric får ingå avtal med samarbetspartner.

Artikel 5

Godkännande av medlemmar, observatörer och samarbetsparter

1.   Stater eller mellanstatliga organisationer som är intresserade av att bli medlemmar eller observatörer, eller institutioner som är intresserade av att bli samarbetspartner, ska skriftligen ansöka hos Dariah-Eric.

2.   Medlemmar och observatörer måste i ansökan ange namnet på den nationella samordnande institution som ska samordna nationell Dariah-verksamhet.

3.   Styrelsen ska vidarebefordra ansökan till generalförsamlingen, med en rekommendation om huruvida sökanden bör godkännas eller inte.

4.   Generalförsamlingen ska fatta beslut om godkännandet av den nya medlemmen, observatören eller samarbetspartnern.

5.   Dariah-Eric och samarbetspartnern ska ingå ett bindande avtal, som anger ramarna för samarbetet, på grundval av generalförsamlingens rekommendationer, för en period på minst två år, varefter samarbetet ska utvärderas.

Artikel 6

Avslutande av medlemskap eller observatörsstatus

1.   Om generalförsamlingen beslutar att en medlem eller observatör allvarligt försummar stadgarna och arbetsordningen, och om medlemmen eller observatören har underlåtit att åtgärda denna försummelse inom sex månader, får generalförsamlingen besluta att utesluta den berörda medlemmen eller observatören.

2.   Den berörda medlemmens röst ska inte räknas med vid beslutet.

3.   Den berörda medlemmen eller observatören ska ha rätt att uttrycka sin ståndpunkt för generalförsamlingen innan denna fattar ett beslut i frågan.

4.   Under de fem första åren av medlemskap eller observatörsstatus i Dariah-Eric får ingen medlem eller observatör utträda, såvida inte annat i undantagsfall beslutas av generalförsamlingen.

5.   Medlemmar eller observatörer som inte ursprungligen förbinder sig för fem år ska underteckna en försäkran med uppgift om en kortare period, som ska registreras av generalförsamlingen vid beslut om godkännande i enlighet med artikel 5.4.

6.   Efter de fem första åren av medlemskap eller observatörsstatus i Dariah-Eric, får en medlem eller observatör utträda om detta anmäls minst sex månader innan utträdet träder i kraft.

7.   Den medlem eller observatör som vill utträda ska vara skyldig att fullgöra alla sina finansiella åtaganden för hela det budgetår då utträdet sker.

KAPITEL 3

MEDLEMMARS, OBSERVATÖRERS OCH SAMARBETSPARTNERS RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER

Artikel 7

Medlemmar

1.   Medlemmar i Dariah-Eric får använda alla verktyg och tjänster och delta i all verksamhet. De ska ha rätt att delta och rösta i generalförsamlingen. Deras partnerinstitutioner ska ha rätt att inneha ordförandeskapet för ett virtuellt kompetenscentrum, med förbehåll för det förfarande som fastställs i dessa stadgar.

2.   Medlemmarna ska betala sina årliga bidrag till Dariah-Erics budget, på grundval av de principer och den beräkningsmetod som fastställs i artikel 18.1 och bilaga II.

3.   Styrelsen ska för godkännande rekommendera generalförsamlingen bidragsbeloppet från en mellanstatlig organisation och länder som inte erkänts av Europarådet.

Artikel 8

Observatörer

1.   Observatörer i Dariah-Eric får använda alla verktyg och tjänster och delta i all verksamhet. Dessutom får observatörer närvara och uttala sig vid generalförsamlingens alla möten utan att ha rösträtt.

2.   Observatörer ska betala sina årliga bidrag till Dariah-Erics budget, på grundval av de principer och den beräkningsmetod som fastställs i artikel 18.1 och bilaga II.

3.   Styrelsen ska för godkännande rekommendera generalförsamlingen bidragsbeloppet från en mellanstatlig organisation och länder som inte erkänts av Europarådet.

Artikel 9

Samarbetspartner

Det bindande avtal som beskrivs i artikel 5.5 ska innehålla samarbetspartnerns rättigheter och skyldigheter.

KAPITEL 4

STYRNING

Artikel 10

Generalförsamlingen

1.   Generalförsamlingen ska vara Dariah-Erics styrande organ och ska bestå av företrädare för Dariah-Erics medlemmar. Företrädare för Dariah-Erics observatörer får närvara och uttala sig vid generalförsamlingens alla möten utan att ha rösträtt.

2.   Varje organ som företräder en medlem eller observatör ska utse en officiell företrädare. Dessutom får varje medlemsstat eller observatör ta med sin nationella samordnare eller andra experter. Varje delegation av medlemmar eller observatörer får bestå av upp till tre personer.

3.   Varje medlem eller delegation av medlemmar ska ha en röst.

4.   Rösterna för medlemmar som inte betalat sina bidrag dagen för generalförsamlingens möte ska inte räknas.

5.   Medlemsstater eller associerade länder ska alltid inneha en majoritet av rösterna i generalförsamlingen. Om extra rösträtter krävs för att genomföra denna bestämmelse, ska tilldelningen av dessa extra rösträtter verkställas genom ett beslut av generalförsamlingen.

6.   Generalförsamlingen ska bland sina medlemmar välja en ordförande och vice ordförande med enkel majoritet av rösterna, för en mandatperiod på tre år, som kan förnyas. Vice ordföranden ska ersätta ordföranden vid hans/hennes frånvaro och vid intressekonflikter. Ordföranden, eller en person som bemyndigats av ordföranden, ska ansvara för att uppdatera bilaga I, så att det alltid finns en korrekt förteckning över medlemmar, observatörer och deras företrädande organ.

7.   Generalförsamlingen ska sammanträda årligen på ett ordinarie möte eller ett nytt möte om det ordinarie mötet ajournerats, och den får hålla extra möten.

8.   De operativa aspekterna av anordnandet av alla slags möten i generalförsamlingen (såsom ordinarie möten, nya möten, extra möten, representation vid möten, sista dag för kallelse, dagordningar, protokoll osv.) ska anges i arbetsordningen.

9.   Vid ett ordinarie möte ska kravet på beslutförhet anses vara uppfyllt om minst två tredjedelar av de medlemmar som har rösträtt är närvarande eller representerade. Vid ett nytt möte i generalförsamlingen ska beslutförhet anses vara uppnådd oavsett antalet närvarande eller företrädda medlemmar.

10.   Det råder enkel majoritet när antalet röster för ett beslut överstiger antalet röster mot beslutet. Vissa beslut kan kräva ytterligare majoritetsvillkor enligt punkterna 13–17.

11.   Generalförsamlingen ska

| a) | sammanträda endast om kraven på beslutförhet är uppfyllda, |
| --- | --- |

a)

sammanträda endast om kraven på beslutförhet är uppfyllda,

| b) | fatta ett beslut endast om kraven på majoritet är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

fatta ett beslut endast om kraven på majoritet är uppfyllda.

12.   Generalförsamlingen ska i alla frågor försöka uppnå enhällighet. Om enhällighet inte kan uppnås ska generalförsamlingen fatta beslut i enlighet med det viktade omröstningssystem som fastställs i punkterna 13–17.

13.   Generalförsamlingen ska med enkel majoritet

| a) | godkänna nya medlemmar, observatörer och samarbetsparter, |
| --- | --- |

a)

godkänna nya medlemmar, observatörer och samarbetsparter,

| b) | godkänna finansiella rapporter och den årliga verksamhetsrapporten, |
| --- | --- |

b)

godkänna finansiella rapporter och den årliga verksamhetsrapporten,

| c) | utse eller avsätta medlemmar i det vetenskapliga rådet, |
| --- | --- |

c)

utse eller avsätta medlemmar i det vetenskapliga rådet,

| d) | förlänga Dariah-Erics varaktighet, |
| --- | --- |

d)

förlänga Dariah-Erics varaktighet,

| e) | utse revisorer, |
| --- | --- |

e)

utse revisorer,

| f) | godta ett exceptionellt utträde för en medlem eller en observatör. |
| --- | --- |

f)

godta ett exceptionellt utträde för en medlem eller en observatör.

14.   Med enkel majoritet, inklusive en positiv röst från de medlemmar som representerar minst femtio procent av de årliga bidragen till Dariah-Eric enligt artikel 18.1 och bilaga II, ska generalförsamlingen

| a) | ha rätt att när som helst ändra budgeten och den får ändra samtliga anslag och beräkningar av bidrag enligt de principer som beskrivs i bilaga II, |
| --- | --- |

a)

ha rätt att när som helst ändra budgeten och den får ändra samtliga anslag och beräkningar av bidrag enligt de principer som beskrivs i bilaga II,

| b) | godkänna den strategiska inriktningen och verksamhetsprogrammet, inbegripet varje virtuellt kompetenscentrums program och budget, |
| --- | --- |

b)

godkänna den strategiska inriktningen och verksamhetsprogrammet, inbegripet varje virtuellt kompetenscentrums program och budget,

| c) | när som helst utse eller avsätta en styrelsemedlem, enligt de regler som generalförsamlingen har fastställt. |
| --- | --- |

c)

när som helst utse eller avsätta en styrelsemedlem, enligt de regler som generalförsamlingen har fastställt.

15.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.3 i förordning (EG) nr 723/2009 ska generalförsamlingen med enkel majoritet, inklusive en positiv röst från de medlemmar som representerar minst sjuttiofem procent av de årliga bidragen till Dariah-Eric enligt artikel 18.1 och bilaga II,

| a) | godkänna eventuella sena tillägg av en punkt på dagordningen om ett förslag till ändring av stadgarna, |
| --- | --- |

a)

godkänna eventuella sena tillägg av en punkt på dagordningen om ett förslag till ändring av stadgarna,

| b) | föreslå en ändring av stadgarna i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 723/2009, |
| --- | --- |

b)

föreslå en ändring av stadgarna i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 723/2009,

| c) | anta arbetsordningen, |
| --- | --- |

c)

anta arbetsordningen,

| d) | godkänna årsbudgeten, inklusive naturabidrag, senast i november föregående budgetår. |
| --- | --- |

d)

godkänna årsbudgeten, inklusive naturabidrag, senast i november föregående budgetår.

16.   Generalförsamlingen ska med ett enhälligt beslut

| a) | utesluta medlemmar och observatörer, den berörda medlemmens röst ska inte räknas med vid beslutet, |
| --- | --- |

a)

utesluta medlemmar och observatörer, den berörda medlemmens röst ska inte räknas med vid beslutet,

| b) | upplösa Dariah-Eric, |
| --- | --- |

b)

upplösa Dariah-Eric,

| c) | godkänna en årlig ökning av bidragen från medlemmar och observatörer, överstigande två procent, |
| --- | --- |

c)

godkänna en årlig ökning av bidragen från medlemmar och observatörer, överstigande två procent,

| d) | godkänna Dariahs datapolicy. |
| --- | --- |

d)

godkänna Dariahs datapolicy.

17.   Generalförsamlingen ska fatta beslut i alla frågor rörande Dariah-Eric som inte nämns i ovanstående punkter, i enlighet med punkt 16.

18.   Generalförsamlingens medlemmar ska vara bundna av bestämmelserna i arbetsordningen.

Artikel 11

Det vetenskapliga rådet

1.   Det vetenskapliga rådet ska bestå av mellan fem och tio personer som utses av generalförsamlingen för en mandatperiod på tre år, som kan förnyas.

2.   Det vetenskapliga rådet ska utse en av sina medlemmar till ordförande.

3.   Ordföranden ska sammankalla och leda alla möten i det vetenskapliga rådet.

4.   Generalförsamlingen ska säkerställa att medlemmarna i det vetenskapliga rådet har betydande erfarenhet inom området konst och humaniora, bland annat när det gäller tillämpning av informationsteknik inom konst och humaniora.

5.   Det vetenskapliga rådet ska sammanträda årligen och ge generalförsamlingen och alla andra Dariah-organ råd och vägledning i vetenskapliga och tekniska frågor.

6.   Det vetenskapliga rådet ska utarbeta en årlig rapport till generalförsamlingen om de senaste tekniska och vetenskapliga framstegen, med rekommendationer för förbättring av Dariahs infrastruktur.

7.   Det vetenskapliga rådets medlemmar ska vara bundna av bestämmelserna i arbetsordningen.

Artikel 12

Styrelsen

1.   Styrelsen ska vara Dariah-Erics verkställande organ och dess rättsliga företrädare. Den ska bestå av tre styrelsemedlemmar, som utses av generalförsamlingen. Styrelsemedlemmarna ska vara kvalificerade personer med betydande erfarenhet inom området konst och humaniora, bland annat när det gäller tillämpning av informationsteknik inom konst och humaniora. Styrelsen är ansvarig inför generalförsamlingen.

2.   Varje styrelsemedlem ska utses för en mandatperiod på upp till tre år och får utses på nytt. En styrelsemedlem får dock tjänstgöra i högst två på varandra följande mandatperioder.

3.   Om en styrelsemedlem avgår eller blir oförmögen att utöva sitt uppdrag, ska generalförsamlingen utse en annan styrelsemedlem för återstoden av den tidigare styrelsemedlemmens mandatperiod.

4.   Styrelsen ska välja en ordförande bland sina medlemmar för en mandatperiod på tre år, som kan förnyas, i enlighet med artikel 12.2. Ordföranden ska sammankalla och leda alla styrelsesammanträden.

5.   Styrelsen ska

| a) | utöva ledarskap för Dariah-Eric och föreslå strategiska mål och riktlinjer, |
| --- | --- |

a)

utöva ledarskap för Dariah-Eric och föreslå strategiska mål och riktlinjer,

| b) | underteckna alla kontrakt, avtal och andra bindande dokument för Dariah-Erics räkning, efter generalförsamlingens godkännande när dess samtycke krävs, |
| --- | --- |

b)

underteckna alla kontrakt, avtal och andra bindande dokument för Dariah-Erics räkning, efter generalförsamlingens godkännande när dess samtycke krävs,

| c) | företräda Dariah-Eric gentemot alla europeiska, internationella och nationella myndigheter och domstolar, och fungera som huvudsaklig kontaktpunkt, |
| --- | --- |

c)

företräda Dariah-Eric gentemot alla europeiska, internationella och nationella myndigheter och domstolar, och fungera som huvudsaklig kontaktpunkt,

| d) | se till att tillräckliga finansiella resurser finns tillgängliga och utarbeta budgeten, |
| --- | --- |

d)

se till att tillräckliga finansiella resurser finns tillgängliga och utarbeta budgeten,

| e) | utarbeta arbetsordningen, |
| --- | --- |

e)

utarbeta arbetsordningen,

| f) | kontrollera hur effektiva Dariah-Erics resultat är i förhållande till de strategiska mål och riktlinjer som fastställts av generalförsamlingen, |
| --- | --- |

f)

kontrollera hur effektiva Dariah-Erics resultat är i förhållande till de strategiska mål och riktlinjer som fastställts av generalförsamlingen,

| g) | utarbeta den årliga verksamhetsrapporten enligt artikel 21.1, |
| --- | --- |

g)

utarbeta den årliga verksamhetsrapporten enligt artikel 21.1,

| h) | övervaka ledningsgruppen, |
| --- | --- |

h)

övervaka ledningsgruppen,

| i) | administrera och anställa medlemmar vid Dariah-EU:s samordningsbyrå i enlighet med artiklarna 2.4 och 28.7, |
| --- | --- |

i)

administrera och anställa medlemmar vid Dariah-EU:s samordningsbyrå i enlighet med artiklarna 2.4 och 28.7,

| j) | godkänna inrättande, ändring (inbegripet uppdelning, sammanslagning eller ändrad inriktning) eller upplösning av virtuella kompetenscentrum efter samråd med ledningsgruppen, |
| --- | --- |

j)

godkänna inrättande, ändring (inbegripet uppdelning, sammanslagning eller ändrad inriktning) eller upplösning av virtuella kompetenscentrum efter samråd med ledningsgruppen,

| k) | utse eller avsätta ordförandeskapet för virtuella kompetenscentrum och ledare för sådana centrum efter samråd med ledningsgruppen, |
| --- | --- |

k)

utse eller avsätta ordförandeskapet för virtuella kompetenscentrum och ledare för sådana centrum efter samråd med ledningsgruppen,

| l) | utse och avsätta den gemensamma forskningskommitténs ordförande efter samråd med ledningsgruppen. |
| --- | --- |

l)

utse och avsätta den gemensamma forskningskommitténs ordförande efter samråd med ledningsgruppen.

6.   Styrelsens medlemmar ska vara bundna av bestämmelserna i arbetsordningen.

Artikel 13

Ledningsgruppen

1.   Det ska finnas en ledningsgrupp som ska bestå av den nationella samordningskommitténs ordförande och vice ordförande liksom av den gemensamma forskningskommitténs ordförande och vice ordförande. Berörda tjänstemän vid Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO) och det vetenskapliga rådets ordförande ska inbjudas att närvara vid ledningsgruppens möten.

2.   Styrelsen ska samråda med ledningsgruppen i alla allmänna frågor, bland annat utarbetande av förslag till generalförsamlingen, fastställande och ändring av årliga arbetsplaner för Dariah-Eric och säkerställande av forskningsinfrastrukturtjänsternas konsekvens, samstämmighet och stabilitet.

3.   Styrelsens ordförande ska sammankalla och leda alla möten i ledningsgruppen.

4.   Ledningsgruppens medlemmar ska vara bundna av bestämmelserna i arbetsordningen.

Artikel 14

Den nationella samordningskommittén

1.   Den nationella samordningskommittén ska vara en av Dariah-Erics två operativa organ. Dess syfte är att integrera och samordna nationell Dariah-verksamhet på europeisk nivå.

2.   Den ska bestå av en nationell samordnare för varje medlem och varje observatör som utses av den medlemmen eller observatören. Den nationella samordnaren ska utses för en mandatperiod på tre år, som kan förnyas. Varje medlem och observatör kan när som helst byta nationell samordnare. Berörda tjänstemän vid Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO) och styrelsen ska inbjudas att närvara vid den nationella samordningskommitténs möten.

3.   Den nationella samordningskommittén ska, med enkel majoritet, välja en ordförande och vice ordförande bland sina ledamöter för en mandatperiod på ett år, som kan förnyas. Ordföranden och vice ordföranden ska vara medlemmar i ledningsgruppen, där de ska företräda den nationella samordningskommitténs gemensamma uppfattning.

4.   Den nationella samordningskommittén ska hålla två ordinarie möten per år.

5.   Den nationella samordningskommittén ska bistå styrelsen, särskilt genom att lägga fram en årlig sammanfattning av de nationella Dariah-färdplanerna för varje medlem och observatör. Inom den nationella samordningskommittén ska varje nationell samordnare lämna förslag till styrelsen på det årliga naturabidraget för varje medlem och observatör, som ska presenteras för generalförsamlingen för godkännande i enlighet med artikel 10.15 d.

6.   Den nationella samordningskommitténs medlemmar ska vara bundna av bestämmelserna i arbetsordningen.

Artikel 15

Den gemensamma forskningskommittén

1.   Den gemensamma forskningskommittén ska vara en av Dariah-Erics två operativa organ. Dess syfte är att organisera den vetenskapliga och tekniska integrationen av Dariahs verksamhet.

2.   Den ska bestå av alla ledare för virtuella kompetenscentrum som, med enkel majoritet, ska utse sin vice ordförande bland medlemmarna för en mandatperiod på ett år, som kan förnyas. Ordföranden utses av styrelsen för en mandatperiod på ett år, som kan förnyas, enligt ett förfarande som ska anges i arbetsordningen. Andra berörda tjänstemän vid Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO) och styrelsen ska inbjudas att närvara vid den gemensamma forskningskommitténs möten.

3.   Ordföranden och vice ordföranden ska vara medlemmar i ledningsgruppen, där de ska företräda den gemensamma forskningskommitténs gemensamma uppfattning.

4.   Den gemensamma forskningskommittén ska hålla två ordinarie möten per år.

5.   Den gemensamma forskningskommittén ska bistå styrelsen, särskilt genom att

| a) | sammanställa och bedöma naturabidrag, |
| --- | --- |

a)

sammanställa och bedöma naturabidrag,

| b) | utarbeta en årsplan och en verksamhetsrapport för virtuella kompetenscentrum, |
| --- | --- |

b)

utarbeta en årsplan och en verksamhetsrapport för virtuella kompetenscentrum,

| c) | anordna minst ett möte i generalförsamlingen för Dariah per år tillsammans med den medlem eller observatör som är värd för Dariahs generalförsamling och berörda tjänstemän vid Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO). |
| --- | --- |

c)

anordna minst ett möte i generalförsamlingen för Dariah per år tillsammans med den medlem eller observatör som är värd för Dariahs generalförsamling och berörda tjänstemän vid Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO).

6.   Den gemensamma forskningskommitténs medlemmar ska vara bundna av bestämmelserna i arbetsordningen.

KAPITEL 5

BUDGET

Artikel 16

Utarbetande och antagande av budgeten

1.   Styrelsen ska tillsammans med den behöriga tjänstemannen vid Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO) utarbeta ett budgetförslag för nästa budgetperiod, som ska läggas fram för generalförsamlingen under det första kvartalet föregående budgetår.

2.   Budgetförslaget ska omfatta alla anslag och en beräkning av medlemmarnas och observatörernas bidrag för nästa budgetperiod samt en prognos för kostnader och bidrag för de två följande budgetperioderna.

3.   Om budgeten inte antas före budgetårets början bör de totala anslag som varje månad får avsättas inom Dariah-Eric omfattas av det föregående budgetårets begränsningar.

Artikel 17

Budgetperiod

1.   Dariah-Erics budgetår ska inledas den 1 januari och avslutas den 31 december varje år.

2.   Budgetperioden ska omfatta ett budgetår.

Artikel 18

Finansiella bidrag och naturabidrag

1.   Varje medlems och observatörs bidrag ska bestå av två delar. En del ska utgöras av finansiella bidrag och den andra delen av naturabidrag. Dessa två delar bidrar till en andel av Dariah-Erics årliga budget för finansiella medel respektive naturamedel och ska grundas på varje lands BNP. Principerna och beräkningsmetoden återfinns i bilaga II.

2.   Medlemmar och observatörer ska ansvara för överföringen av finansiella bidrag till Dariah-Eric.

3.   Naturabidrag ska vara överenskomna icke-finansiella bidrag till Dariah-Erics budget.

4.   Alla naturabidrag ska sammanställas och bedömas av den gemensamma forskningskommittén, som ska samråda med ledningsgruppen vid svårigheter.

5.   Arbetsordningen ska fastställa förfarandet för bedömning av naturabidrag.

KAPITEL 6

VIRTUELLA KOMPETENSCENTRUM

Artikel 19

Virtuella kompetenscentrum

1.   Dariah-Eric ska organisera sitt arbete kring virtuella kompetenscentrum, som vart och ett ska inriktas på särskilda expertområden.

2.   Varje partnerinstitution får bidra till arbetet i mer än ett virtuellt kompetenscentrum.

Artikel 20

Ordförandeskap för virtuella kompetenscentrum

1.   Endast medlemmars partnerinstitutioner får inneha ordförandeskapet för ett virtuellt kompetenscentrum.

2.   En partnerinstitution som avses i artikel 20.1 och som vill svara för ett virtuellt kompetenscentrums ordförandeskap ska ansöka hos styrelsen. Ansökan ska innehålla namnet/namnen på det virtuella kompetenscentrumets ledare.

3.   Efter samråd med ledningsgruppen ska styrelsen utse en eller flera partnerinstitutioner som ska inneha det virtuella kompetenscentrumets ordförandeskap och den ska även utse centrumets ledare.

4.   En partnerinstitution som utsetts av styrelsen för att svara för ett virtuellt kompetenscentrums ordförandeskap ska vara bunden av bestämmelserna i arbetsordningen.

KAPITEL 7

RAPPORTERING, RÄKENSKAPER OCH REVISION

Artikel 21

Rapportering

1.   Dariah-Eric ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport som särskilt omfattar de vetenskapliga, operativa och ekonomiska aspekterna av verksamheten. Rapporten ska läggas fram av styrelsen för generalförsamlingen för godkännande och överlämnas till Europeiska kommissionen och berörda offentliga myndigheter inom sex månader från utgången av det budgetår som rapporten avser. Rapporten ska offentliggöras.

2.   Eric ska informera Europeiska kommissionen om alla omständigheter som hotar att allvarligt äventyra fullgörandet av Dariah-Erics uppgifter eller som hindrar att Dariah-Eric uppfyller kraven i förordning (EG) nr 723/2009.

Artikel 22

Räkenskaper och revision

Dariah-Eric ska omfattas av kraven i värdstatens lagstiftning när det gäller utarbetande, registrering, revision och offentliggörande av räkenskaperna.

KAPITEL 8

RIKTLINJER

Artikel 23

Riktlinjer för upphandling och undantag från mervärdesskatt

1.   Dariah-Eric ska följa principerna i Europeiska unionens tillämpliga direktiv om offentlig upphandling och efterföljande tillämplig nationell lagstiftning.

2.   Medlemmars och observatörers upphandling rörande Eric-verksamhet ska ske med fullständigt beaktande av Dariah-Erics behov liksom tekniska krav och specifikationer som utfärdats av de berörda organen.

3.   Undantag från mervärdesskatt på grundval av artiklarna 143.1 g och 151.1 b i rådets direktiv 2006/112/EG (1) och i enlighet med artiklarna 50 och 51 i rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 (2) ska begränsas till mervärdesskatt för sådana varor och tjänster som ska användas officiellt av Dariah-Eric, som överskrider ett värde på 150 euro och som till fullo betalas och upphandlas av Dariah-Eric. Enskilda medlemmars upphandlingar ska inte omfattas av dessa undantag.

4.   Undantag från mervärdesskatt ska gälla icke-ekonomisk verksamhet, men inte ekonomisk verksamhet.

5.   Undantag från mervärdesskatt ska tillämpas på varor och tjänster för det vetenskapliga, tekniska och administrativa arbete som bedrivs av Dariah-Eric, i linje med dess huvuduppgifter. Detta innefattar utgifter för konferenser, seminarier och möten med direkt koppling till Dariah-Erics officiella verksamhet. Utgifter för resor och uppehälle ska dock inte omfattas av undantaget från mervärdesskatt.

Artikel 24

Ansvar

1.   Dariah-Eric ska vara ansvarigt för sina skulder.

2.   Dariah-Erics medlemmar ska vara ansvariga upp till sina respektive årliga bidrag till Dariah-Eric, såvida de inte har undertecknat en försäkran om att de åtar sig ytterligare ansvar för Dariah-Erics skulder.

3.   Styrelsen ska förhandla fram och teckna en lämplig försäkring för Dariah-Erics räkning.

Artikel 25

Riktlinjer för tillgång

1.   Verktyg och tjänster som erbjuds av Dariah-Eric ska i princip vara fritt tillgängliga för användning av forsknings- och utbildningsinstitutioner.

2.   Generalförsamlingen får besluta att vissa tjänster ska tillhandahållas mot en avgift och ska ange villkoren i arbetsordningen.

Artikel 26

Vetenskaplig utvärdering och riktlinjer för spridning

1.   Dariah-Eric ska driva en infrastruktur utan begränsningar för tillgång på grundval av tid, plats eller andra överväganden, och infrastrukturen ska i princip vara gratis för forsknings- och utbildningsinstitutioner.

2.   Om tillgången av någon anledning måste begränsas, antingen tillfälligt eller permanent, får tillgång endast ges efter en sakkunnigbedömning på grundval av excellens och bästa praxis. Generalförsamlingen ska, efter samråd med det vetenskapliga rådet, anta de genomförandebestämmelser som behövs.

3.   Dariah-Eric ska vidta alla åtgärder som krävs för att främja infrastrukturen och forskares användning av denna.

4.   Sådana åtgärder kan bland annat omfatta skapandet av en webbportal, utgivning av ett nyhetsbrev och anordnande av och deltagande i konferenser och seminarier osv.

Artikel 27

Immateriella rättigheter, datapolicy och integritetsskydd

1.   Immaterialrätten ska regleras av medlemmarnas eller observatörernas nationella lagstiftning eller av internationella avtal i vilka medlemmarna eller observatörerna är parter.

2.   Principerna för öppen källkod och öppen tillgång ska generellt förordas.

3.   En datapolicy för Dariah ska utarbetas och godkännas av generalförsamlingen.

4.   Användning och insamling av Dariah-Erics data ska omfattas av europeisk och nationell lagstiftning om skydd av personuppgifter.

Artikel 28

Riktlinjer för rekrytering

1.   Dariah-Eric tillämpar lika möjligheter vid anställning.

2.   Anställningsavtalen ska vara i överensstämmelse med den nationella lagstiftningen i det land där personalen är anställd.

3.   Dariah-Eric ska inte på något sätt göra åtskillnad mellan direkt anställd och utstationerad personal.

4.   Dariah-Eric ska annonsera ut alla tjänster och ange en tillräcklig tidsfrist för mottagande av ansökningar.

5.   Dariah-Eric ska inte erbjuda någon tjänst till en sökande före utgången av ovan nämnda tidsfrist.

6.   Dariah-Eric ska inte erbjuda någon tjänst till en person som inte har laglig rätt att ta anställning i Europeiska unionen och/eller värdstaten och/eller på anställningsorten i enlighet med Europeiska unionens lagstiftning och lokal lagstiftning.

7.   Styrelsen ska ansvara för personalrekrytering och biträdas av Dariah-EU:s samordningsbyrå (DCO).

KAPITEL 9

VARAKTIGHET, UPPLÖSNING, TVISTER OCH BESTÄMMELSER OM INRÄTTANDE

Artikel 29

Varaktighet

Dariah-Eric ska upprättas för en period på tjugo år, som kan förlängas enligt majoritetsbestämmelsen i artikel 10.13 d.

Artikel 30

Ändring och upplösning

1.   Varje medlem liksom styrelsen och det vetenskapliga rådet får lägga fram ändringsförslag för generalförsamlingen.

2.   Ändringsförslag ska finnas med på dagordningen som meddelas i samband med kallelsen till generalförsamlingen.

3.   Bilagorna får uppdateras av generalförsamlingen utan att detta utgör en ändring av stadgarna.

4.   Dariah-Eric ska upplösas efter ett beslut av generalförsamlingen i enlighet med artikel 10.16 b.

5.   Utan otillbörligt dröjsmål, och i alla händelser inom tio dagar efter antagandet av ett beslut om upplösning av Dariah-Eric, ska Dariah-Eric informera kommissionen om beslutet.

6.   De tillgångar som kvarstår efter det att Dariah-Erics skulder betalats ska fördelas bland medlemmarna i förhållande till deras samlade årliga bidrag till Dariah-Eric. De skulder som kvarstår efter det att Dariah-Erics tillgångar uttömts ska fördelas mellan medlemmarna i enlighet med artikel 24.2.

7.   Utan otillbörligt dröjsmål, och i alla händelser inom tio dagar efter slutförandet av upplösningsförfarandet, ska Dariah-Eric informera kommissionen om detta.

8.   Dariah-Eric ska upphöra den dag då Europeiska kommissionen offentliggör lämpligt meddelande i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 31

Tillämplig lagstiftning

Dariah-Eric ska i prioritetsordning regleras av

| a) | unionslagstiftningen, särskilt förordning (EG) nr 723/2009, |
| --- | --- |

a)

unionslagstiftningen, särskilt förordning (EG) nr 723/2009,

| b) | lagstiftningen i värdstaten när det gäller frågor som inte omfattas eller endast delvis omfattas av unionslagstiftningen, |
| --- | --- |

b)

lagstiftningen i värdstaten när det gäller frågor som inte omfattas eller endast delvis omfattas av unionslagstiftningen,

| c) | stadgarna och genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

c)

stadgarna och genomförandebestämmelserna.

Artikel 32

Tvister

1.   Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra tvister om Dariah-Eric mellan medlemmar och observatörer, tvister mellan medlemmar, observatörer och Dariah-Eric samt alla tvister i vilka Europeiska unionen är part.

2.   Europeiska unionens lagstiftning om behörig domstol ska tillämpas på tvister mellan Dariah-Eric och tredje parter. I fall som inte omfattas av Europeiska unionens lagstiftning ska den behöriga domstolen för lösningen av sådana tvister fastställas med stöd i värdstatens lagstiftning.

Artikel 33

Tillgång till stadgarna

Stadgarna ska hållas uppdaterade och vara offentligt tillgängliga på Dariah-Erics webbplats och vid det stadgeenliga sätet.

Artikel 34

Bestämmelser om inrättande

1.   Värdstaten ska sammankalla till ett konstituerande möte i generalförsamlingen så snart som möjligt, men senast 45 kalenderdagar efter ikraftträdandet av kommissionens beslut om Dariah-Erics inrättande.

2.   Innan det konstituerande mötet hålls ska värdstaten underrätta de grundande medlemmarna om eventuella specifika brådskande rättsliga åtgärder som måste vidtas i fråga om Dariah-Eric. Såvida inte en grundande medlem framför invändningar mot en rättslig åtgärd inom fem arbetsdagar efter det att den underrättats om åtgärden, ska denna åtgärd genomföras av en person som vederbörligen bemyndigats av värdstaten.

---

(1)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 av den 15 mars 2011 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 77, 23.3.2011, s. 1).

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER MEDLEMMAR OCH OBSERVATÖRER

Senast uppdaterad: 11 juni 2014

Medlemmar

| Land eller mellanstatlig organisation | Företrädande organ | Nationell samordnande institution |
| --- | --- | --- |
| Österrike | BMWFW (Österrikes vetenskaps- och forskningsministerium) | ÖAW – ICLTT (Österrikes vetenskapsakademi – Institutet för korpuslingvistik och textteknologi) |
| Belgien | Belspo (Belgiens kontor för vetenskapspolitik) | GhentCDH (Gents centrum för digital humaniora, Gents universitet) |
| Kroatien | Ministry of Science, Education and Sports | Institute of Ethnology and Folklore Research |
| Cypern | Digital Champion of Cyprus, Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism | Cyprus University of Technology, Limassol |
| Danmark | Styrelsen for Forskning og Innovation | DIGHUMLAB (Danmarks laboratorium för digital humaniora) |
| Frankrike | Centre National de la Recherche Scientifique (Nationella centrumet för vetenskaplig forskning) | Huma-Num (Nationella centrumet för vetenskaplig forskning) |
| Tyskland | BMBF (Federala utbildnings- och forskningsministeriet) | Georg-August-Universität Göttingen |
| Grekland | GSRT (Generalsekretariatet för forskning och teknik/Ministeriet för utbildning och religiösa frågor) | Academy of Athens |
| Irland | Irish Research Council | National University of Ireland Maynooth |
| Italien | MIUR (Ministeriet för utbildning, universitet och forskning) | CNR (Italiens nationella forskningsråd) |
| Luxemburg | Ministère de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche (Ministeriet för högre utbildning och forskning) | Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe (Virtuellt centrum för Europastudier) |
| Malta | Ministry of Education and Research | Malta Libraries Council |
| Nederländerna | NWO (Nederländernas organisation för vetenskaplig forskning) | DANS (Nederländernas organ för arkiverings- och nätverkstjänster för forskningsdata) |
| Serbien | Ministry of Culture and Information | Belgrade Center for Digital Humanities |
| Slovenien | Ministry of Education, Science and Sport | Institute of Contemporary History |

Land eller mellanstatlig organisation

Företrädande organ

Nationell samordnande institution

Österrike

BMWFW (Österrikes vetenskaps- och forskningsministerium)

ÖAW – ICLTT (Österrikes vetenskapsakademi – Institutet för korpuslingvistik och textteknologi)

Belgien

Belspo (Belgiens kontor för vetenskapspolitik)

GhentCDH (Gents centrum för digital humaniora, Gents universitet)

Kroatien

Ministry of Science, Education and Sports

Institute of Ethnology and Folklore Research

Cypern

Digital Champion of Cyprus, Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism

Cyprus University of Technology, Limassol

Danmark

Styrelsen for Forskning og Innovation

DIGHUMLAB (Danmarks laboratorium för digital humaniora)

Frankrike

Centre National de la Recherche Scientifique (Nationella centrumet för vetenskaplig forskning)

Huma-Num (Nationella centrumet för vetenskaplig forskning)

Tyskland

BMBF (Federala utbildnings- och forskningsministeriet)

Georg-August-Universität Göttingen

Grekland

GSRT (Generalsekretariatet för forskning och teknik/Ministeriet för utbildning och religiösa frågor)

Academy of Athens

Irland

Irish Research Council

National University of Ireland Maynooth

Italien

MIUR (Ministeriet för utbildning, universitet och forskning)

CNR (Italiens nationella forskningsråd)

Luxemburg

Ministère de l'Enseignement Supérieur et de la Recherche (Ministeriet för högre utbildning och forskning)

Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe (Virtuellt centrum för Europastudier)

Malta

Ministry of Education and Research

Malta Libraries Council

Nederländerna

NWO (Nederländernas organisation för vetenskaplig forskning)

DANS (Nederländernas organ för arkiverings- och nätverkstjänster för forskningsdata)

Serbien

Ministry of Culture and Information

Belgrade Center for Digital Humanities

Slovenien

Ministry of Education, Science and Sport

Institute of Contemporary History

Observatörer

| Land eller mellanstatlig organisation | Företrädande organ | Nationell samordnande institution |
| --- | --- | --- |
| | | |

Land eller mellanstatlig organisation

Företrädande organ

Nationell samordnande institution

BILAGA II

PRINCIPER FÖR BERÄKNING AV BIDRAG

| 1. | De årliga finansiella bidragen och naturabidragen från medlemmar och observatörer ska fastställas med hjälp av följande variabler:






  a) | Bidragsnyckel. |
| --- | --- | --- |

1.

De årliga finansiella bidragen och naturabidragen från medlemmar och observatörer ska fastställas med hjälp av följande variabler:

a)

Bidragsnyckel.

| b) | Dariah-enhet för ägande, nedan kallad Dariah-enhet. |
| --- | --- |

b)

Dariah-enhet för ägande, nedan kallad Dariah-enhet.

| c) | Budget för finansiella medel. |
| --- | --- |

c)

Budget för finansiella medel.

| d) | Budget för naturamedel. |
| --- | --- |

d)

Budget för naturamedel.

| e) | De medlemmar och observatörer som valts ut av generalförsamlingen för beräkning av Dariah-enheten. |
| --- | --- |

e)

De medlemmar och observatörer som valts ut av generalförsamlingen för beräkning av Dariah-enheten.

| 2. | Ett lands bidragsnyckel ska beräknas enligt följande: Landets BNP divideras med summan av BNP för medlemsstaterna i Europarådet, och sedan avrundas bidragsnyckeln till två decimaler. För länder som ansluter sig till Dariah-Eric som observatörer ska bidragsnyckeln vara hälften av vad den skulle ha varit om de hade anslutit sig som medlemmar. |
| --- | --- |

2.

Ett lands bidragsnyckel ska beräknas enligt följande: Landets BNP divideras med summan av BNP för medlemsstaterna i Europarådet, och sedan avrundas bidragsnyckeln till två decimaler. För länder som ansluter sig till Dariah-Eric som observatörer ska bidragsnyckeln vara hälften av vad den skulle ha varit om de hade anslutit sig som medlemmar.

| 3. | Dariah-enheten för budgeten för finansiella medel (x) ska beräknas enligt följande: Budgeten för finansiella medel divideras med summan av bidragsnycklarna för de medlemmar och observatörer som valts ut av generalförsamlingen för beräkning av Dariah-enheten för denna budget. |
| --- | --- |

3.

Dariah-enheten för budgeten för finansiella medel (x) ska beräknas enligt följande: Budgeten för finansiella medel divideras med summan av bidragsnycklarna för de medlemmar och observatörer som valts ut av generalförsamlingen för beräkning av Dariah-enheten för denna budget.

| 4. | Dariah-enheten för budgeten för naturamedel (y) ska beräknas enligt följande: Budgeten för naturamedel divideras med summan av bidragsnycklarna för de medlemmar och observatörer som valts ut av generalförsamlingen för beräkning av Dariah-enheten för denna budget. |
| --- | --- |

4.

Dariah-enheten för budgeten för naturamedel (y) ska beräknas enligt följande: Budgeten för naturamedel divideras med summan av bidragsnycklarna för de medlemmar och observatörer som valts ut av generalförsamlingen för beräkning av Dariah-enheten för denna budget.

| 5. | Finansiella bidrag och naturabidrag ska beräknas enligt följande:
  a)   
  Finansiella bidrag
  : Ett lands bidragsnyckel multipliceras med Dariah-enheten för finansiella medel (x), och resultatet avrundas till närmaste hundratal euro.
  b)   
  Naturabidrag
  : Ett lands bidragsnyckel multipliceras med Dariah-enheten för naturabidrag (y), och resultatet avrundas till närmaste tusental euro. |
| --- | --- |

5.

Finansiella bidrag och naturabidrag ska beräknas enligt följande:

a)   
  Finansiella bidrag
  : Ett lands bidragsnyckel multipliceras med Dariah-enheten för finansiella medel (x), och resultatet avrundas till närmaste hundratal euro.

b)   
  Naturabidrag
  : Ett lands bidragsnyckel multipliceras med Dariah-enheten för naturabidrag (y), och resultatet avrundas till närmaste tusental euro.

| 6. | Generalförsamlingen får varje år ändra budgeterna för finansiella medel och naturamedel och efter tre år ändra referens-BNP, i enlighet med det viktade omröstningssystem som anges i artikel 10.14 och 10.16. |
| --- | --- |

6.

Generalförsamlingen får varje år ändra budgeterna för finansiella medel och naturamedel och efter tre år ändra referens-BNP, i enlighet med det viktade omröstningssystem som anges i artikel 10.14 och 10.16.

| 7. | Om generalförsamlingen inte ändrar budgetens variabler (som beskrivs i princip 1 ovan) ska det årliga bidraget motsvara föregående års bidrag, ökat med två procent per år som kompensation för inflation och ökade kostnader. |
| --- | --- |

7.

Om generalförsamlingen inte ändrar budgetens variabler (som beskrivs i princip 1 ovan) ska det årliga bidraget motsvara föregående års bidrag, ökat med två procent per år som kompensation för inflation och ökade kostnader.

| 8. | Mellanstatliga organisationer ska betala sitt bidrag med hänsyn till sin status som medlemmar eller observatörer. |
| --- | --- |

8.

Mellanstatliga organisationer ska betala sitt bidrag med hänsyn till sin status som medlemmar eller observatörer.

| 9. | Bidraget från organ som ansluter sig under ett år ska vara proportionellt i förhållande till antalet kvarvarande månader under det aktuella året, med början den första dagen i den månad då organet ansluter sig. |
| --- | --- |

9.

Bidraget från organ som ansluter sig under ett år ska vara proportionellt i förhållande till antalet kvarvarande månader under det aktuella året, med början den första dagen i den månad då organet ansluter sig.

| 10. | Det årliga bidraget från medlemmar eller observatörer som inte från början gör ett åtagande för fem år ska ökas med 25 procent, så länge som inget åtagande har gjorts för den resterande perioden. Om ett åtagande görs för den resterande delen av de fem åren eller om medlemmen eller observatören är ansluten i fem år, ska åtgärder vidtas för att se till att medlemmen eller observatören totalt sett inte betalar mer än standardbidraget för dessa fem år. |
| --- | --- |

10.

Det årliga bidraget från medlemmar eller observatörer som inte från början gör ett åtagande för fem år ska ökas med 25 procent, så länge som inget åtagande har gjorts för den resterande perioden. Om ett åtagande görs för den resterande delen av de fem åren eller om medlemmen eller observatören är ansluten i fem år, ska åtgärder vidtas för att se till att medlemmen eller observatören totalt sett inte betalar mer än standardbidraget för dessa fem år.

BILAGA III

PRELIMINÄR BUDGET OCH PRELIMINÄRA BIDRAG

| Länder | Åtagandets längd | Beräknade finansiella medel – År 1 (1)

  (EUR) | Beräknade Naturamedel – År 1 (1)

  (EUR) | Beräknade totala medel – År 1
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 5 år | 27 700,00 | 227 000,00 | 254 700,00 |
| Cypern | 5 år | 1 300,00 | 11 000,00 | 12 300,00 |
| Danmark | 5 år | 18 000,00 | 147 000,00 | 165 000,00 |
| Frankrike | 5 år | 149 200,00 | 1 221 000,00 | 1 370 200,00 |
| Grekland | 5 år | 15 600,00 | 128 000,00 | 143 600,00 |
| Irland | 5 år | 11 800,00 | 96 000,00 | 107 800,00 |
| Italien | 5 år | 118 100,00 | 966 000,00 | 1 084 100,00 |
| Luxemburg | 5 år | 3 200,00 | 26 000,00 | 29 200,00 |
| Kroatien | 5 år | 3 400,00 | 28 000,00 | 31 400,00 |
| Malta | 5 år | 500,00 | 4 000,00 | 4 500,00 |
| Nederländerna | 5 år | 45 100,00 | 369 000,00 | 414 100,00 |
| Serbien | 5 år | 2 500,00 | 21 000,00 | 23 500,00 |
| Slovenien | 5 år | 2 700,00 | 23 000,00 | 25 700,00 |
| Tyskland (2) | Till och med den 26.2.2016 | 242 125,00 | 1 981 250,00 | 2 223 375,00 |
| Österrike (2) | 3 år | 28 250,00 | 231 250,00 | 259 500,00 |
| | Totalt | 669 475,00 | 5 479 500,00 | 6 148 975,00 |

Länder

Åtagandets längd

Beräknade finansiella medel – År 1 (1)

(EUR)

Beräknade Naturamedel – År 1 (1)

(EUR)

Beräknade totala medel – År 1

(EUR)

Belgien

5 år

27 700,00

227 000,00

254 700,00

Cypern

5 år

1 300,00

11 000,00

12 300,00

Danmark

5 år

18 000,00

147 000,00

165 000,00

Frankrike

5 år

149 200,00

1 221 000,00

1 370 200,00

Grekland

5 år

15 600,00

128 000,00

143 600,00

Irland

5 år

11 800,00

96 000,00

107 800,00

Italien

5 år

118 100,00

966 000,00

1 084 100,00

Luxemburg

5 år

3 200,00

26 000,00

29 200,00

Kroatien

5 år

3 400,00

28 000,00

31 400,00

Malta

5 år

500,00

4 000,00

4 500,00

Nederländerna

5 år

45 100,00

369 000,00

414 100,00

Serbien

5 år

2 500,00

21 000,00

23 500,00

Slovenien

5 år

2 700,00

23 000,00

25 700,00

Tyskland (2)

Till och med den 26.2.2016

242 125,00

1 981 250,00

2 223 375,00

Österrike (2)

3 år

28 250,00

231 250,00

259 500,00

Totalt

669 475,00

5 479 500,00

6 148 975,00

---

(1)  Följande år uppgår det årliga bidraget till föregående års bidrag med en årlig ökning på 2 procent som kompensation för inflation och ökade kostnader (se princip 7, bilaga II).

(2)  Eftersom åtagandet avser mindre än 5 år har ökningen på 25 % räknats med (se princip 10, bilaga II).

---