# Uradni list L 228/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 228 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5731. julij 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 228

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5731. julij 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Informacije o začetku veljavnosti Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko | 1 |
| | * | Obvestilo o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Unijo Komori o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki velja med pogodbenicama | 1 |
| | * | Informacije o datumu začetka veljavnosti Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju | 1 |
| | * | Obvestilo o začasni uporabi Začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani | 2 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) št. 827/2014 z dne 23. julija 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 v zvezi z uvedbo eura v Litvi | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 828/2014 z dne 30. julija 2014 o zahtevah za zagotavljanje informacij potrošnikom o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih (
  1
  ) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 829/2014 z dne 30. julija 2014 o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (
  1
  ) | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 830/2014 z dne 30. julija 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1890/2005, Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 2/2012 in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 205/2013 glede obsega izdelka iz veljavnih protidampinških ukrepov za pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele in glede zahtevkov za pregled novih izvoznikov ter o zagotovitvi možnosti za vračilo ali odpust dajatev v nekaterih primerih | 16 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 831/2014 z dne 30. julija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 24 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 832/2014 z dne 30. julija 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, vložene v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 416/2014 za nekatera žita s poreklom iz Ukrajine | 27 |
| | | SKLEPI |
| | | 2014/509/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 | 29 |
| | | 2014/510/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. julija 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/88/EU o začasni prekinitvi uvoza živil, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov (Piper betle), iz Bangladeša, glede obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5327)

   (
  1
  ) | 33 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Informacije o začetku veljavnosti Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

1

*

Obvestilo o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Unijo Komori o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki velja med pogodbenicama

1

*

Informacije o datumu začetka veljavnosti Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju

1

*

Obvestilo o začasni uporabi Začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani

2

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) št. 827/2014 z dne 23. julija 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 v zvezi z uvedbo eura v Litvi

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 828/2014 z dne 30. julija 2014 o zahtevah za zagotavljanje informacij potrošnikom o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih (
  1
  )

1

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 829/2014 z dne 30. julija 2014 o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (
  1
  )

1

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 830/2014 z dne 30. julija 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1890/2005, Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 2/2012 in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 205/2013 glede obsega izdelka iz veljavnih protidampinških ukrepov za pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele in glede zahtevkov za pregled novih izvoznikov ter o zagotovitvi možnosti za vračilo ali odpust dajatev v nekaterih primerih

16

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 831/2014 z dne 30. julija 2014 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

24

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 832/2014 z dne 30. julija 2014 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, vložene v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 416/2014 za nekatera žita s poreklom iz Ukrajine

27

SKLEPI

2014/509/EU

*

Sklep Sveta z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015

29

2014/510/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 29. julija 2014 o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/88/EU o začasni prekinitvi uvoza živil, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov (Piper betle), iz Bangladeša, glede obdobja uporabe
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5327)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5327)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/1

---

Informacije o začetku veljavnosti Protokola med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko o določitvi ribolovnih možnosti in finančnem prispevku, ki jih zagotavlja Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Kraljevino Maroko

Po podpisu Protokola 18. novembra 2013 sta Evropska unija in Kraljevina Maroko 16. decembra 2013 oziroma 15. julija 2014 uradno sporočili, da sta zaključili svoje notranje postopke za sklenitev Protokola.

Protokol je v skladu s tem na podlagi člena 12 Protokola začel veljati 15. julija 2014.

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/1

---

Obvestilo o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Unijo Komori o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki velja med pogodbenicama

Po podpisu Protokola 23. decembra 2013 sta Unija Komori in Evropska unija 23. decembra 2013 oziroma 14. maja 2014 uradno sporočili, da sta zaključili svoje notranje postopke za sklenitev Protokola.

Protokol je na podlagi člena 14 Protokola začel veljati 14. maja 2014.

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/1

---

Informacije o datumu začetka veljavnosti Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka, ki jih zagotavlja Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Sejšeli o partnerstvu v ribiškem sektorju

Evropska unija in Republika Sejšeli sta po podpisu Protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju 18. decembra 2013 uradno sporočili, da sta 14. maja oziroma 25. junija 2014 zaključili svoje notranje postopke za sklenitev Protokola k Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju (1).

Protokol je zato na podlagi člena 16 Protokola začel veljati 25. junija 2014.

---

(1)  Protokol je bil objavljen v UL L 4, 9.1.2014, str. 3.

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/2

---

Obvestilo o začasni uporabi Začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani (1)

Evropska unija in Republika Fidži sta se medsebojno uradno obvestili o zaključku postopkov, potrebnih za začasno uporabo Začasnega Sporazuma o partnerstvu med Evropsko skupnostjo na eni strani in pacifiškimi državami na drugi strani, kar je v skladu s členom 76(2) navedenega sporazuma. Zato se ta sporazum med Evropsko unijo in Republiko Fidži začasno uporablja od 28. julija 2014.

---

(1)  UL L 272, 16.10.2009, str. 1.

---

UREDBE

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/3

---

UREDBA SVETA (EU) št. 827/2014

z dne 23. julija 2014

o spremembi Uredbe (ES) št. 974/98 v zvezi z uvedbo eura v Litvi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 140(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 974/98 (1) so se z eurom zamenjale valute tistih držav članic, ki so izpolnjevale potrebne pogoje za uvedbo eura takrat, ko je Skupnost vstopila v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 974/98 (1) so se z eurom zamenjale valute tistih držav članic, ki so izpolnjevale potrebne pogoje za uvedbo eura takrat, ko je Skupnost vstopila v tretjo fazo ekonomske in monetarne unije.

| (2) | V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 je Litva država članica z odstopanjem, kot je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 je Litva država članica z odstopanjem, kot je opredeljeno v členu 139(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba).

| (3) | V skladu s Sklepom Sveta 2014/509/EU z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 (2) Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Litve se razveljavi s 1. januarjem 2015. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Sklepom Sveta 2014/509/EU z dne 23. julija 2014 o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015 (2) Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura in odstopanje v korist Litve se razveljavi s 1. januarjem 2015.

| (4) | Zaradi uvedbe eura v Litvi bi bilo treba veljavne določbe o uvedbi eura iz Uredbe (ES) št. 974/98 razširiti na Litvo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi uvedbe eura v Litvi bi bilo treba veljavne določbe o uvedbi eura iz Uredbe (ES) št. 974/98 razširiti na Litvo.

| (5) | V skladu z nacionalnim načrtom Litve za prehod na euro bi morali na dan uvedbe eura kot njene valute eurski bankovci in kovanci postati zakonito plačilno sredstvo v Litvi. Zato bi moral biti datum uvedbe eura in datum prehoda na eurogotovino 1. januar 2015. Obdobje opuščanja se ne bi smelo uporabiti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z nacionalnim načrtom Litve za prehod na euro bi morali na dan uvedbe eura kot njene valute eurski bankovci in kovanci postati zakonito plačilno sredstvo v Litvi. Zato bi moral biti datum uvedbe eura in datum prehoda na eurogotovino 1. januar 2015. Obdobje opuščanja se ne bi smelo uporabiti.

| (6) | Uredbo (ES) št. 974/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 974/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 974/98 se spremeni tako, da se med navedbama za Latvijo in Luksemburg vstavi naslednja vrstica:

| „Litva | 1. januar 2015 | 1. januar 2015 | Ne“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Litva

1. januar 2015

1. januar 2015

Ne“

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. julija 2014

Za Svet

Predsednik

S. GOZI

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi eura (UL L 139, 11.5.1998, str. 1).

1

(2)  Glej stran 29 tega Uradnega lista.

2

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 828/2014

z dne 30. julija 2014

o zahtevah za zagotavljanje informacij potrošnikom o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (1) in zlasti člena 36(3)(d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Osebe s celiakijo trpijo zaradi stalne preobčutljivosti na gluten. Pšenica (tj. vse vrste Triticum, kot so trda pšenica, pira in pšenica korasan), rž in ječmen so bili opredeljeni kot zrnje, ki znanstveno dokazano vsebuje gluten. Gluten, ki ga navedeno zrnje vsebuje, lahko povzroči neželene zdravstvene učinke pri osebah s preobčutljivostjo na gluten, ki se zato morajo izogibati njegovemu uživanju. |
| --- | --- |

(1)

Osebe s celiakijo trpijo zaradi stalne preobčutljivosti na gluten. Pšenica (tj. vse vrste Triticum, kot so trda pšenica, pira in pšenica korasan), rž in ječmen so bili opredeljeni kot zrnje, ki znanstveno dokazano vsebuje gluten. Gluten, ki ga navedeno zrnje vsebuje, lahko povzroči neželene zdravstvene učinke pri osebah s preobčutljivostjo na gluten, ki se zato morajo izogibati njegovemu uživanju.

| (2) | Informacije o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih bi morale pomagati osebam s preobčutljivostjo na gluten, da opredelijo in izbirajo raznoliko prehrano pri prehranjevanju doma ali zunaj doma. |
| --- | --- |

(2)

Informacije o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih bi morale pomagati osebam s preobčutljivostjo na gluten, da opredelijo in izbirajo raznoliko prehrano pri prehranjevanju doma ali zunaj doma.

| (3) | Uredba Komisije (ES) št. 41/2009 (2) določa usklajena pravila o informacijah za potrošnike o odsotnosti („brez glutena“) ali zmanjšani prisotnosti glutena („zelo nizka vsebnost glutena“) v živilih. Pravila navedene uredbe temeljijo na podlagi znanstvenih podatkov in zagotavljajo, da potrošniki niso zavedeni ali zmedeni zaradi različno navedenih informacij o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (ES) št. 41/2009 (2) določa usklajena pravila o informacijah za potrošnike o odsotnosti („brez glutena“) ali zmanjšani prisotnosti glutena („zelo nizka vsebnost glutena“) v živilih. Pravila navedene uredbe temeljijo na podlagi znanstvenih podatkov in zagotavljajo, da potrošniki niso zavedeni ali zmedeni zaradi različno navedenih informacij o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih.

| (4) | V okviru revizije zakonodaje o živilih za posebne prehranske namene je Uredba (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) razveljavila Uredbo (ES) št. 41/2009 z učinkom od 20. julija 2016. V skladu z zahtevami iz člena 36(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011 bi bilo treba zagotoviti, da navajanje informacij o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih po tem datumu še naprej temelji na ustreznih znanstvenih podatkih in se ne navajajo različno, kar bi zavedlo ali zmedlo potrošnike. Zato je treba ohraniti enotne pogoje za uporabo teh zahtev za informacije o živilih, ki jih glede odsotnosti ali zmanjšane prisotnosti glutena v živilih navajajo nosilci živilske dejavnosti, v Uniji, navedeni pogoji pa bi morali temeljiti na Uredbi (ES) št. 41/2009. |
| --- | --- |

(4)

V okviru revizije zakonodaje o živilih za posebne prehranske namene je Uredba (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) razveljavila Uredbo (ES) št. 41/2009 z učinkom od 20. julija 2016. V skladu z zahtevami iz člena 36(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011 bi bilo treba zagotoviti, da navajanje informacij o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih po tem datumu še naprej temelji na ustreznih znanstvenih podatkih in se ne navajajo različno, kar bi zavedlo ali zmedlo potrošnike. Zato je treba ohraniti enotne pogoje za uporabo teh zahtev za informacije o živilih, ki jih glede odsotnosti ali zmanjšane prisotnosti glutena v živilih navajajo nosilci živilske dejavnosti, v Uniji, navedeni pogoji pa bi morali temeljiti na Uredbi (ES) št. 41/2009.

| (5) | Nekatera živila so posebej proizvedena, pripravljena in/ali predelana, da se zmanjša vsebnost ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, ali nadomestijo sestavine, ki vsebujejo gluten, z drugimi sestavinami, ki so naravno brez glutena. Druga živila so izdelana izključno iz sestavin, ki so naravno brez glutena. |
| --- | --- |

(5)

Nekatera živila so posebej proizvedena, pripravljena in/ali predelana, da se zmanjša vsebnost ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, ali nadomestijo sestavine, ki vsebujejo gluten, z drugimi sestavinami, ki so naravno brez glutena. Druga živila so izdelana izključno iz sestavin, ki so naravno brez glutena.

| (6) | Odstranitev glutena iz zrnja, ki vsebuje gluten, predstavlja znatne tehnične težave in ekonomske omejitve, zato je proizvodnja živil popolnoma brez glutena pri uporabi takšnega zrnja zahtevna. Posledično lahko številna živila na trgu, ki so posebej predelana za zmanjšanje vsebnosti ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, vsebujejo nizke količine ostankov glutena. |
| --- | --- |

(6)

Odstranitev glutena iz zrnja, ki vsebuje gluten, predstavlja znatne tehnične težave in ekonomske omejitve, zato je proizvodnja živil popolnoma brez glutena pri uporabi takšnega zrnja zahtevna. Posledično lahko številna živila na trgu, ki so posebej predelana za zmanjšanje vsebnosti ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, vsebujejo nizke količine ostankov glutena.

| (7) | Večina oseb s preobčutljivostjo na gluten lahko oves vključijo v svojo prehrano brez neželenih učinkov na njihovo zdravje. To je predmet študije in raziskave, ki sta v teku in ju izvajajo znanstveni krogi. Vendar največ skrbi povzroča onesnaženost ovsa s pšenico, ržjo ali ječmenom, do katere lahko pride med žetvijo, prevozom, skladiščenjem in predelavo. Zato bi bilo treba pri določanju relevantnih informacij, ki jih morajo na izdelkih, ki vsebujejo oves, navesti nosilci živilske dejavnosti, upoštevati tveganje onesnaženja navedenih izdelkov z glutenom. |
| --- | --- |

(7)

Večina oseb s preobčutljivostjo na gluten lahko oves vključijo v svojo prehrano brez neželenih učinkov na njihovo zdravje. To je predmet študije in raziskave, ki sta v teku in ju izvajajo znanstveni krogi. Vendar največ skrbi povzroča onesnaženost ovsa s pšenico, ržjo ali ječmenom, do katere lahko pride med žetvijo, prevozom, skladiščenjem in predelavo. Zato bi bilo treba pri določanju relevantnih informacij, ki jih morajo na izdelkih, ki vsebujejo oves, navesti nosilci živilske dejavnosti, upoštevati tveganje onesnaženja navedenih izdelkov z glutenom.

| (8) | Različne osebe s preobčutljivostjo na gluten lahko tolerirajo različne majhne količine glutena v omejenem obsegu. Da bi se posameznikom omogočilo, da na trgu najdejo raznovrstna živila, primerna njihovim potrebam in njihovi ravni občutljivosti, bi morala biti na voljo izbira izdelkov z različnimi nizkimi stopnjami glutena v tako omejenem obsegu. Toda pomembno je, da so različni izdelki ustrezno označeni, da jih bodo osebe s preobčutljivostjo na gluten lahko pravilno uporabljale s pomočjo informacijskih kampanj, ki jih spodbujajo države članice. |
| --- | --- |

(8)

Različne osebe s preobčutljivostjo na gluten lahko tolerirajo različne majhne količine glutena v omejenem obsegu. Da bi se posameznikom omogočilo, da na trgu najdejo raznovrstna živila, primerna njihovim potrebam in njihovi ravni občutljivosti, bi morala biti na voljo izbira izdelkov z različnimi nizkimi stopnjami glutena v tako omejenem obsegu. Toda pomembno je, da so različni izdelki ustrezno označeni, da jih bodo osebe s preobčutljivostjo na gluten lahko pravilno uporabljale s pomočjo informacijskih kampanj, ki jih spodbujajo države članice.

| (9) | Določiti bi treba možnost, da se lahko na živilih, ki so posebej proizvedena, pripravljena in/ali predelana za zmanjšanje vsebnosti ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, ali nadomestitev sestavin, ki vsebujejo gluten, z drugimi sestavinami, ki so naravno brez glutena, navede izraz o odsotnosti („brez glutena“) ali zmanjšani prisotnosti („zelo nizka vsebnost glutena“) glutena v skladu z določbami iz te uredbe. Prav tako bi bilo treba določiti možnost, da se na teh živilih navede izraz, ki obvešča potrošnike, da je živilo posebej formulirano za osebe s preobčutljivostjo na gluten. |
| --- | --- |

(9)

Določiti bi treba možnost, da se lahko na živilih, ki so posebej proizvedena, pripravljena in/ali predelana za zmanjšanje vsebnosti ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, ali nadomestitev sestavin, ki vsebujejo gluten, z drugimi sestavinami, ki so naravno brez glutena, navede izraz o odsotnosti („brez glutena“) ali zmanjšani prisotnosti („zelo nizka vsebnost glutena“) glutena v skladu z določbami iz te uredbe. Prav tako bi bilo treba določiti možnost, da se na teh živilih navede izraz, ki obvešča potrošnike, da je živilo posebej formulirano za osebe s preobčutljivostjo na gluten.

| (10) | Prav tako bi bilo treba določiti možnost, da se na živilih, ki vsebujejo sestavine, ki so naravno brez glutena, navede izraz o odsotnosti glutena v skladu z določbami iz te uredbe in če so izpolnjeni splošni pogoji o praksah poštenega informiranja iz Uredbe (EU) št. 1169/2011. Informacije na živilih zlasti ne bi smele zavajati z napeljevanjem, da ima živilo posebne značilnosti, čeprav imajo dejansko vsa podobna živila take značilnosti. |
| --- | --- |

(10)

Prav tako bi bilo treba določiti možnost, da se na živilih, ki vsebujejo sestavine, ki so naravno brez glutena, navede izraz o odsotnosti glutena v skladu z določbami iz te uredbe in če so izpolnjeni splošni pogoji o praksah poštenega informiranja iz Uredbe (EU) št. 1169/2011. Informacije na živilih zlasti ne bi smele zavajati z napeljevanjem, da ima živilo posebne značilnosti, čeprav imajo dejansko vsa podobna živila take značilnosti.

| (11) | Direktiva Komisije 2006/141/ES (4) prepoveduje uporabo sestavin, ki vsebujejo gluten, pri proizvodnji začetnih formul za dojenčke in nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke. Zato bi bilo treba prepovedati navedbo izrazov „zelo nizka vsebnost glutena“ in „brez glutena“ na takšnih izdelkih, saj se navedena izraza v skladu s to uredbo uporabljata za navajanje vsebnosti glutena, ki ne presega 100 mg/kg in 20 mg/kg. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva Komisije 2006/141/ES (4) prepoveduje uporabo sestavin, ki vsebujejo gluten, pri proizvodnji začetnih formul za dojenčke in nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke. Zato bi bilo treba prepovedati navedbo izrazov „zelo nizka vsebnost glutena“ in „brez glutena“ na takšnih izdelkih, saj se navedena izraza v skladu s to uredbo uporabljata za navajanje vsebnosti glutena, ki ne presega 100 mg/kg in 20 mg/kg.

| (12) | Standard Codex Alimentarius za živila za posebne prehranske namene za osebe s preobčutljivostjo na gluten (5) bi bilo treba za namene te uredbe ustrezno upoštevati. |
| --- | --- |

(12)

Standard Codex Alimentarius za živila za posebne prehranske namene za osebe s preobčutljivostjo na gluten (5) bi bilo treba za namene te uredbe ustrezno upoštevati.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Področje in vsebina uporabe

Ta uredba se uporablja za zagotavljanje informacij potrošnikom o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „gluten“ je beljakovinska frakcija iz pšenice, rži, ječmena, ovsa ali njihovih križanih vrst in derivatov iz njih, na katero so nekatere osebe preobčutljive in je netopljiva v vodi in 0,5 M raztopini natrijevega klorida; |
| --- | --- |

(a)

„gluten“ je beljakovinska frakcija iz pšenice, rži, ječmena, ovsa ali njihovih križanih vrst in derivatov iz njih, na katero so nekatere osebe preobčutljive in je netopljiva v vodi in 0,5 M raztopini natrijevega klorida;

| (b) | „pšenica“ so kmetijske rastline vrste Triticum. |
| --- | --- |

(b)

„pšenica“ so kmetijske rastline vrste Triticum.

Člen 3

Informacije potrošnikom

1.   Kadar se za zagotavljanje informacij potrošnikom o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilu uporabljajo izjave, se te informacije dajo samo prek izjav in v skladu s pogoji iz Priloge.

2.   Informacije o živilih iz odstavka 1 lahko spremljata izjavi, da je živilo „primerno za osebe s preobčutljivostjo na gluten“ ali da je živilo „primerno za osebe s celiakijo“.

3.   Informacije o živilih iz odstavka 1 lahko spremljata izjavi, da je živilo „posebej formulirano za osebe s preobčutljivostjo na gluten“ ali da je živilo „posebej formulirano za osebe s celiakijo“, če je živilo posebej proizvedeno, pripravljeno in/ali predelano, da bi se:

| (a) | zmanjšala vsebnost ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, ali |
| --- | --- |

(a)

zmanjšala vsebnost ene ali več sestavin, ki vsebujejo gluten, ali

| (b) | nadomestilo sestavine, ki vsebujejo gluten, s sestavinami, ki so naravno brez glutena. |
| --- | --- |

(b)

nadomestilo sestavine, ki vsebujejo gluten, s sestavinami, ki so naravno brez glutena.

Člen 4

Začetne formule za dojenčke in nadaljevalne formule za dojenčke in majhne otroke

Zagotavljanje informacije o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke, kot so opredeljene v Direktivi 2006/141/ES, je prepovedano.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 20. julija 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 41/2009 z dne 20. januarja 2009 o sestavi in označevanju živil, primernih za ljudi s preobčutljivostjo na gluten (UL L 16, 21.1.2009, str. 3).

2

(3)  Uredba (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o živilih, namenjenih dojenčkom in majhnim otrokom, živilih za posebne zdravstvene namene in popolnih prehranskih nadomestkih za nadzor nad telesno težo ter razveljavitvi Direktive Sveta 92/52/EGS, direktiv Komisije 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES in 2006/141/ES, Direktive 2009/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter uredb Komisije (ES) št. 41/2009 in (ES) št. 953/2009 (UL L 181, 29.6.2013, str. 35).

3

(4)  Direktiva Komisije 2006/141/ES z dne 22. decembra 2006 o začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke in o spremembi Direktive 1999/21/ES (UL L 401, 30.12.2006, str. 1).

4

(5)  CODEX STAN 118-1979.

5

---

PRILOGA

Dovoljene izjave o odsotnosti ali zmanjšani prisotnosti glutena v živilih in pogoji njihove uporabe

A.   Splošne zahteve

BREZ GLUTENA

Izjava „brez glutena“ se lahko navede le na živilih, ki v obliki, kot se prodajajo končnemu potrošniku, ne vsebujejo več kot 20 mg/kg glutena.

ZELO NIZKA VSEBNOST GLUTENA

Izjava „zelo nizka vsebnost glutena“ se lahko navede le na živilih, ki so sestavljena iz ali vsebujejo eno ali več sestavin iz pšenice, rži, ječmena, ovsa ali njihovih križanih vrst, ki so bile posebej predelane za zmanjšanje vsebnosti glutena, in ne vsebujejo več kot 100 mg/kg glutena v obliki, kot se prodaja končnemu potrošniku.

B.   Dodatne zahteve za živila, ki vsebujejo oves

Oves, ki ga vsebujejo živila, predstavljena kot živila brez glutena ali z zelo nizko vsebnostjo glutena, mora biti posebej proizveden, pripravljen in/ali predelan na način, da se izogne onesnaženju s pšenico, ržjo, ječmenom ali njihovimi križanimi vrstami, vsebnost glutena v takšnem ovsu pa ne sme presegati 20 mg/kg.

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/9 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 829/2014

z dne 30. julija 2014

o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1) ter zlasti člena 33(2) in (3) ter člena 38(d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (2) določa seznam tretjih držav, katerih sistem pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007. |
| --- | --- |

(1)

Priloga III k Uredbi Komisije (ES) št. 1235/2008 (2) določa seznam tretjih držav, katerih sistem pridelave in nadzorni ukrepi za ekološko pridelavo kmetijskih proizvodov so priznani kot enakovredni tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007.

| (2) | Priznavanje Švice v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 trenutno velja za predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, razen kvasa. Švica je Komisiji predložila zahtevek za priznanje enakovrednosti tudi za ekološki kvas. Pregled informacij v navedenem zahtevku in poznejših pojasnilih, ki jih je predložila Švica, je privedel do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za pridelavo in nadzor ekološkega kvasa enakovredna tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007 in Uredbe Komisije (ES) št. 889/2008 (3). Zato bi bilo treba priznavanje enakovrednosti švicarskih sistemov pridelave in nadzornih ukrepov, kar zadeva predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, uporabljati tudi za ekološki kvas. |
| --- | --- |

(2)

Priznavanje Švice v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 trenutno velja za predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, razen kvasa. Švica je Komisiji predložila zahtevek za priznanje enakovrednosti tudi za ekološki kvas. Pregled informacij v navedenem zahtevku in poznejših pojasnilih, ki jih je predložila Švica, je privedel do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za pridelavo in nadzor ekološkega kvasa enakovredna tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007 in Uredbe Komisije (ES) št. 889/2008 (3). Zato bi bilo treba priznavanje enakovrednosti švicarskih sistemov pridelave in nadzornih ukrepov, kar zadeva predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, uporabljati tudi za ekološki kvas.

| (3) | Priznavanje Nove Zelandije v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 trenutno velja za predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, razen vina in kvasa. Organi Nove Zelandije so Komisiji predložili zahtevek za priznanje enakovrednosti tudi za ekološko vino. Pregled informacij v navedenem zahtevku in poznejših pojasnilih, ki jih je predložila Nova Zelandija, je privedel do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za pridelavo in nadzor ekološkega vina enakovredna tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007 in Uredbe (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba priznavanje enakovrednosti novozelandskih sistemov pridelave in nadzornih ukrepov, kar zadeva predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, uporabljati tudi za ekološko vino. |
| --- | --- |

(3)

Priznavanje Nove Zelandije v skladu s členom 33(2) Uredbe (ES) št. 834/2007 trenutno velja za predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, razen vina in kvasa. Organi Nove Zelandije so Komisiji predložili zahtevek za priznanje enakovrednosti tudi za ekološko vino. Pregled informacij v navedenem zahtevku in poznejših pojasnilih, ki jih je predložila Nova Zelandija, je privedel do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za pridelavo in nadzor ekološkega vina enakovredna tistim iz Uredbe (ES) št. 834/2007 in Uredbe (ES) št. 889/2008. Zato bi bilo treba priznavanje enakovrednosti novozelandskih sistemov pridelave in nadzornih ukrepov, kar zadeva predelane kmetijske proizvode, ki se bodo uporabili kot živilo, uporabljati tudi za ekološko vino.

| (4) | Po informacijah, ki jih je predložila Nova Zelandija, so se spremenili pristojni organ, eden od izvajalcev nadzora in organ za izdajo potrdil. To spremembo bi bilo treba vključiti v Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1235/2008. |
| --- | --- |

(4)

Po informacijah, ki jih je predložila Nova Zelandija, so se spremenili pristojni organ, eden od izvajalcev nadzora in organ za izdajo potrdil. To spremembo bi bilo treba vključiti v Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1235/2008.

| (5) | Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 določa seznam izvajalcev nadzora in nadzornih organov, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah za namen enakovrednosti. |
| --- | --- |

(5)

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 določa seznam izvajalcev nadzora in nadzornih organov, ki so pristojni za izvajanje nadzora in izdajanje potrdil v tretjih državah za namen enakovrednosti.

| (6) | Komisija je proučila zahtevke za vključitev na seznam iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008, ki jih je prejela do 31. oktobra 2013. Po pregledu vseh prejetih informacij bi bilo treba izvajalce nadzora in nadzorne organe, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo ustrezne zahteve, vključiti na navedeni seznam. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je proučila zahtevke za vključitev na seznam iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008, ki jih je prejela do 31. oktobra 2013. Po pregledu vseh prejetih informacij bi bilo treba izvajalce nadzora in nadzorne organe, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo ustrezne zahteve, vključiti na navedeni seznam.

| (7) | „LibanCert“ je naveden na seznamu Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Vendar pa Komisije ni obvestil o ustreznih informacijah v zvezi z akreditacijskim organom iz tretjega in četrtega pododstavka člena 33(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 in vseh spremembah tehnične dokumentacije v skladu s členom 12(2)(b) Uredbe (ES) št. 1235/2008. Poleg tega je v letnem poročilu, ki ga je predložil „LibanCert“ leta 2013, navedeno, da ne izpolnjuje specifikacij, določenih v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Komisija je „LibanCert“ pozvala, da razjasni ta vprašanja, vendar ta ni odgovoril v predpisanem roku. Glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, je „LibanCert“ prenehal poslovati. Zato bi ga bilo treba umakniti s seznama v Prilogi IV. |
| --- | --- |

(7)

„LibanCert“ je naveden na seznamu Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Vendar pa Komisije ni obvestil o ustreznih informacijah v zvezi z akreditacijskim organom iz tretjega in četrtega pododstavka člena 33(3) Uredbe (ES) št. 834/2007 in vseh spremembah tehnične dokumentacije v skladu s členom 12(2)(b) Uredbe (ES) št. 1235/2008. Poleg tega je v letnem poročilu, ki ga je predložil „LibanCert“ leta 2013, navedeno, da ne izpolnjuje specifikacij, določenih v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008. Komisija je „LibanCert“ pozvala, da razjasni ta vprašanja, vendar ta ni odgovoril v predpisanem roku. Glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, je „LibanCert“ prenehal poslovati. Zato bi ga bilo treba umakniti s seznama v Prilogi IV.

| (8) | Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 355/2014 (4), vsebuje napako v zvezi s šifro za tretjo državo za nadzorni organ „Abcert AG“ in se pomotoma sklicuje na „IMO Swiss AG“ namesto na „IMOswiss AG“. |
| --- | --- |

(8)

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008, kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 355/2014 (4), vsebuje napako v zvezi s šifro za tretjo državo za nadzorni organ „Abcert AG“ in se pomotoma sklicuje na „IMO Swiss AG“ namesto na „IMOswiss AG“.

| (9) | Prilogi III in IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti. |
| --- | --- |

(9)

Prilogi III in IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti.

| (10) | Zaradi pravne varnosti bi se morale popravljene določbe v zvezi z Abcert AG in IMOswiss AG uporabljati od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 355/2014. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi pravne varnosti bi se morale popravljene določbe v zvezi z Abcert AG in IMOswiss AG uporabljati od datuma začetka veljavnosti Izvedbene uredbe (EU) št. 355/2014.

| (11) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni in popravi v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Točki 1 in 5(a) Priloge II se uporabljata od 12. aprila 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1235/2008 z dne 8. decembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 334, 12.12.2008, str. 25).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 z dne 5. septembra 2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov glede ekološke pridelave, označevanja in nadzora (UL L 250, 18.9.2008, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 355/2014 z dne 8. aprila 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 1235/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z ureditvami za uvoz ekoloških proizvodov iz tretjih držav (UL L 106, 9.4.2014, str. 15).

4

---

PRILOGA I

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni:

| 1. | V vnosu za Švico, točka 1 „Kategorije proizvodov“, vrstica „Predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo“, se črta opomba (2). |
| --- | --- |

1.

V vnosu za Švico, točka 1 „Kategorije proizvodov“, vrstica „Predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo“, se črta opomba (2).

| 2. | Vnos v zvezi z Novo Zelandijo se spremeni:






  (a) | v točki 1 „Kategorije proizvodov“, vrstica „Predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo“, se opomba (2) nadomesti z naslednjim:






  (2) | „Kvas ni vključen.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Vnos v zvezi z Novo Zelandijo se spremeni:

(a)

v točki 1 „Kategorije proizvodov“, vrstica „Predelani kmetijski proizvodi, ki se bodo uporabili kot živilo“, se opomba (2) nadomesti z naslednjim:

(2)

„Kvas ni vključen.“;

| (b) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Pristojni organ: Ministry for Primary Industries (MPI)
  http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

Pristojni organ: Ministry for Primary Industries (MPI)

http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/“;

| (c) | v točki 5 se vrstica za NZ-BIO-001 nadomesti z naslednjim:







  „NZ-BIO-001 | Ministry for Primary Industries (MPI) | http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

v točki 5 se vrstica za NZ-BIO-001 nadomesti z naslednjim:

„NZ-BIO-001

Ministry for Primary Industries (MPI)

http://www.foodsafety.govt.nz/industry/sectors/organics/“

| (d) | točka 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Organi za izdajo potrdil:Ministry for Primary Industries (MPI)“. |
| --- | --- |

(d)

točka 6 se nadomesti z naslednjim:

„Organi za izdajo potrdil:Ministry for Primary Industries (MPI)“.

---

PRILOGA II

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 1235/2008 se spremeni in popravi:

| 1. | V vnosu, ki se nanaša na „Abcert AG“, se v točki 3 vrstica za Moldavijo nadomesti z naslednjim:












  „Moldavija | MD-BIO-137 | x | — | — | — | — | —“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

V vnosu, ki se nanaša na „Abcert AG“, se v točki 3 vrstica za Moldavijo nadomesti z naslednjim:

„Moldavija

MD-BIO-137

x

—

—

—

—

—“

| 2. | Vnos, ki se nanaša na „CCPB Srl“, se spremeni:






  (a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Tretje države, šifre in zadevne kategorije proizvodov:












  Tretja država | Šifra | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | A | B | C | D | E | F |
| Kitajska | CN-BIO-102 | x | — | — | x | — | — |
| Egipt | EG-BIO-102 | x | x | — | x | — | — |
| Irak | IQ-BIO-102 | x | — | — | — | — | — |
| Libanon | LB-BIO-102 | x | x | — | x | — | — |
| Maroko | MA-BIO-102 | x | — | — | x | — | — |
| Filipini | PH-BIO-102 | x | — | — | x | — | — |
| San Marino | SM-BIO-102 | x | x | — | x | — | — |
| Sirija | SY-BIO-102 | x | — | — | — | — | — |
| Tunizija | TN-BIO-102 | — | x | — | — | — | — |
| Turčija | TR-BIO-102 | x | x | — | x | — | —“ |

2.

Vnos, ki se nanaša na „CCPB Srl“, se spremeni:

(a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Tretje države, šifre in zadevne kategorije proizvodov:

Tretja država

Šifra

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

Kitajska

CN-BIO-102

x

—

—

x

—

—

Egipt

EG-BIO-102

x

x

—

x

—

—

Irak

IQ-BIO-102

x

—

—

—

—

—

Libanon

LB-BIO-102

x

x

—

x

—

—

Maroko

MA-BIO-102

x

—

—

x

—

—

Filipini

PH-BIO-102

x

—

—

x

—

—

San Marino

SM-BIO-102

x

x

—

x

—

—

Sirija

SY-BIO-102

x

—

—

—

—

—

Tunizija

TN-BIO-102

—

x

—

—

—

—

Turčija

TR-BIO-102

x

x

—

x

—

—“

| (b) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III“. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve, vino in proizvodi iz Priloge III“.

| 3. | V vnosu, ki se nanaša na „Control Union Certifications“, se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „3. | Tretje države, šifre in kategorije proizvodov:












  Tretja država | Šifra | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | A | B | C | D | E | F |
| Afganistan | AF-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Albanija | AL-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Bermudi | BM-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Butan | BT-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Brazilija | BR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Burkina Faso | BF-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Burma/Mjanmar | MM-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kambodža | KH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kanada | CA-BIO-149 | — | — | x | — | — | — |
| Kitajska | CN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kolumbija | CO-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kostarika | CR-BIO-149 | — | x | x | — | x | — |
| Slonokoščena obala | CI-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Dominikanska republika | DO-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ekvador | EC-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Egipt | EG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Etiopija | ET-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Gana | GH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Gvineja | GN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Honduras | HN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Hongkong | HK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Indija | IN-BIO-149 | — | x | x | x | x | — |
| Indonezija | ID-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Iran | IR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Izrael | IL-BIO-149 | — | x | x | — | x | — |
| Japonska | JP-BIO-149 | — | x | x | — | x | — |
| Južna Koreja | KR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Kirgizistan | KG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Laos | LA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | MK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Malezija | MY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mali | ML-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mavricij | MU-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mehika | MX-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Moldavija | MD-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Mozambik | MZ-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Nepal | NP-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Nigerija | NG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Pakistan | PK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Zasedeno palestinsko ozemlje | PS-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Panama | PA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Paragvaj | PY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Peru | PE-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Filipini | PH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ruanda | RW-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Srbija | RS-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Sierra Leone | SL-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Singapur | SG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Južna Afrika | ZA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Šrilanka | LK-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Švica | CH-BIO-149 | — | — | x | — | — | — |
| Sirija | SY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Tanzanija | TZ-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Tajska | TH-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Vzhodni Timor | TL-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Turčija | TR-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Uganda | UG-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Ukrajina | UA-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Združeni arabski emirati | AE-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Združene države | US-BIO-149 | — | — | x | — | — | — |
| Urugvaj | UY-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Uzbekistan | UZ-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Vietnam | VN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x |
| Zambija | ZN-BIO-149 | x | x | x | x | x | x“ |

3.

V vnosu, ki se nanaša na „Control Union Certifications“, se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„3.

Tretje države, šifre in kategorije proizvodov:

Tretja država

Šifra

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

Afganistan

AF-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Albanija

AL-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Bermudi

BM-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Butan

BT-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Brazilija

BR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Burkina Faso

BF-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Burma/Mjanmar

MM-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kambodža

KH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kanada

CA-BIO-149

—

—

x

—

—

—

Kitajska

CN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kolumbija

CO-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kostarika

CR-BIO-149

—

x

x

—

x

—

Slonokoščena obala

CI-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Dominikanska republika

DO-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ekvador

EC-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Egipt

EG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Etiopija

ET-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Gana

GH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Gvineja

GN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Honduras

HN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Hongkong

HK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Indija

IN-BIO-149

—

x

x

x

x

—

Indonezija

ID-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Iran

IR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Izrael

IL-BIO-149

—

x

x

—

x

—

Japonska

JP-BIO-149

—

x

x

—

x

—

Južna Koreja

KR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Kirgizistan

KG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Laos

LA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

MK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Malezija

MY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mali

ML-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mavricij

MU-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mehika

MX-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Moldavija

MD-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Mozambik

MZ-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Nepal

NP-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Nigerija

NG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Pakistan

PK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Zasedeno palestinsko ozemlje

PS-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Panama

PA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Paragvaj

PY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Peru

PE-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Filipini

PH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ruanda

RW-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Srbija

RS-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Sierra Leone

SL-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Singapur

SG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Južna Afrika

ZA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Šrilanka

LK-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Švica

CH-BIO-149

—

—

x

—

—

—

Sirija

SY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Tanzanija

TZ-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Tajska

TH-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Vzhodni Timor

TL-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Turčija

TR-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Uganda

UG-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Ukrajina

UA-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Združeni arabski emirati

AE-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Združene države

US-BIO-149

—

—

x

—

—

—

Urugvaj

UY-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Uzbekistan

UZ-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Vietnam

VN-BIO-149

x

x

x

x

x

x

Zambija

ZN-BIO-149

x

x

x

x

x

x“

| 4. | V vnosu, ki se nanaša na „IBD Certifications Ltd“, se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „3. | Tretje države, šifre in kategorije proizvodov:












  Tretja država | Šifra | Kategorija proizvodov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | A | B | C | D | E | F |
| Brazilija | BR-BIO-122 | x | x | x | x | x | — |
| Kitajska | CN-BIO-122 | x | — | — | x | x | — |
| Mehika | MX-BIO-122 | — | x | — | x | — | —“ |

4.

V vnosu, ki se nanaša na „IBD Certifications Ltd“, se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„3.

Tretje države, šifre in kategorije proizvodov:

Tretja država

Šifra

Kategorija proizvodov

A

B

C

D

E

F

Brazilija

BR-BIO-122

x

x

x

x

x

—

Kitajska

CN-BIO-122

x

—

—

x

x

—

Mehika

MX-BIO-122

—

x

—

x

—

—“

| 5. | Vnos, ki se nanaša na „IMO Swiss AG“, se spremeni:






  (a) | ime „IMO Swiss AG“ se nadomesti z „IMOswiss AG“; |
| --- | --- | --- |

5.

Vnos, ki se nanaša na „IMO Swiss AG“, se spremeni:

(a)

ime „IMO Swiss AG“ se nadomesti z „IMOswiss AG“;

| (b) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III“. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

Izjeme: proizvodi iz preusmeritve in proizvodi iz Priloge III“.

| 6. | Vnos, ki se nanaša na "LibanCert" se črta. |
| --- | --- |

6.

Vnos, ki se nanaša na "LibanCert" se črta.

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 830/2014

z dne 30. julija 2014

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1890/2005, Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 2/2012 in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 205/2013 glede obsega izdelka iz veljavnih protidampinških ukrepov za pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele in glede zahtevkov za pregled novih izvoznikov ter o zagotovitvi možnosti za vračilo ali odpust dajatev v nekaterih primerih

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(3), (5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo Sveta (ES) št. 1890/2005 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev („prvotni ukrepi“) na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov („PENJ“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo Sveta (ES) št. 1890/2005 (2) („prvotna uredba“) uvedel dokončno protidampinško dajatev („prvotni ukrepi“) na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov („PENJ“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“), Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama.

| (2) | Po pregledu zaradi izteka ukrepa („pregled zaradi izteka ukrepa“) na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“), ki je bil omejen na ukrepe, uvedene na uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana, so bili prvotni ukrepi, ki znašajo od 11,4 % do 27,4 % za LRK ter od 8,8 % do 23,6 % za Tajvan, podaljšani z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 2/2012 (3) („uredba o pregledu zaradi izteka ukrepa“). |
| --- | --- |

(2)

Po pregledu zaradi izteka ukrepa („pregled zaradi izteka ukrepa“) na podlagi člena 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“), ki je bil omejen na ukrepe, uvedene na uvoz s poreklom iz LRK in Tajvana, so bili prvotni ukrepi, ki znašajo od 11,4 % do 27,4 % za LRK ter od 8,8 % do 23,6 % za Tajvan, podaljšani z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 2/2012 (3) („uredba o pregledu zaradi izteka ukrepa“).

| (3) | Po preiskavi proti izogibanju na podlagi člena 13(3) osnovne uredbe („preiskava proti izogibanju“) je bila dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“ iz LRK, razširjena na uvoz PENJ, poslanih s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom s Filipinov ali ne, z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 205/2013 (4). |
| --- | --- |

(3)

Po preiskavi proti izogibanju na podlagi člena 13(3) osnovne uredbe („preiskava proti izogibanju“) je bila dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“ iz LRK, razširjena na uvoz PENJ, poslanih s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom s Filipinov ali ne, z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 205/2013 (4).

2.   Začetek vmesnega pregleda

| (4) | Tajvanski proizvajalec izvoznik Sheh Kai Precision Co., Ltd. („vložnik“) je vložil zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Vložnik je zahteval izključitev nekaterih vrst pritrdilnih elementov, in sicer dvokovinskih pritrdilnih elementov („DPE“), s področja uporabe veljavnih ukrepov zaradi njihovih domnevno drugačnih fizikalnih, kemičnih in tehničnih lastnosti. |
| --- | --- |

(4)

Tajvanski proizvajalec izvoznik Sheh Kai Precision Co., Ltd. („vložnik“) je vložil zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Vložnik je zahteval izključitev nekaterih vrst pritrdilnih elementov, in sicer dvokovinskih pritrdilnih elementov („DPE“), s področja uporabe veljavnih ukrepov zaradi njihovih domnevno drugačnih fizikalnih, kemičnih in tehničnih lastnosti.

| (5) | Evropska komisija („Komisija“) je ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda, in 6. junija 2013 po posvetovanju s svetovalnim odborom z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz LRK in Tajvana (6). |
| --- | --- |

(5)

Evropska komisija („Komisija“) je ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda, in 6. junija 2013 po posvetovanju s svetovalnim odborom z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (5), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz LRK in Tajvana (6).

| (6) | Ta pregled je omejen na preučitev obsega izdelka, da se pojasni, ali nekatere vrste vijakov iz nerjavnega jekla, zlasti DPE, spadajo na področje uporabe prvotnih ukrepov, kakor so bili podaljšani in razširjeni. |
| --- | --- |

(6)

Ta pregled je omejen na preučitev obsega izdelka, da se pojasni, ali nekatere vrste vijakov iz nerjavnega jekla, zlasti DPE, spadajo na področje uporabe prvotnih ukrepov, kakor so bili podaljšani in razširjeni.

3.   Strani, ki jih preiskava zadeva

| (7) | Znane proizvajalce Unije in njihova združenja, uvoznike in uporabnike, predstavnike držav izvoznic ter vse znane proizvajalce v LRK in Tajvanu je Komisija obvestila o začetku pregleda. |
| --- | --- |

(7)

Znane proizvajalce Unije in njihova združenja, uvoznike in uporabnike, predstavnike držav izvoznic ter vse znane proizvajalce v LRK in Tajvanu je Komisija obvestila o začetku pregleda.

| (8) | Komisija je zahtevala podatke od vseh zgoraj omenjenih strank in od tistih drugih strank, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku. Poleg tega je dala vsem zainteresiranim strankam možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je zahtevala podatke od vseh zgoraj omenjenih strank in od tistih drugih strank, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku. Poleg tega je dala vsem zainteresiranim strankam možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje.

| (9) | Izpolnjene vprašalnike je predložilo trinajst tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, en kitajski proizvajalec izvoznik, en proizvajalec Unije, sedem uvoznikov in en uporabnik. |
| --- | --- |

(9)

Izpolnjene vprašalnike je predložilo trinajst tajvanskih proizvajalcev izvoznikov, en kitajski proizvajalec izvoznik, en proizvajalec Unije, sedem uvoznikov in en uporabnik.

| (10) | Poleg tega je združenje, ki predstavlja proizvajalce Unije – pritožniki v prvotni preiskavi in pregledu zaradi izteka ukrepa – potrdilo, da nobena od družb Unije ne proizvaja DPE in zato nimajo mnenja o značilnostih DPE. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega je združenje, ki predstavlja proizvajalce Unije – pritožniki v prvotni preiskavi in pregledu zaradi izteka ukrepa – potrdilo, da nobena od družb Unije ne proizvaja DPE in zato nimajo mnenja o značilnostih DPE.

| (11) | Nobeno od drugih šestih evropskih združenj proizvajalcev, znanih iz prvotne preiskave, ni predložilo informacij. |
| --- | --- |

(11)

Nobeno od drugih šestih evropskih združenj proizvajalcev, znanih iz prvotne preiskave, ni predložilo informacij.

| (12) | Med preiskavo niso bila zahtevana nikakršna zaslišanja. |
| --- | --- |

(12)

Med preiskavo niso bila zahtevana nikakršna zaslišanja.

4.   Preveritveni obiski

| (13) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

  Proizvajalec Unije:







  — | Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(13)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalec Unije:

—

Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Nemčija

Uvoznik Unije:

| — | Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Till and Whitehead Ltd., Cheltenham, Združeno kraljestvo

Proizvajalci izvozniki v Tajvanu:

| — | Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan |
| --- | --- |

—

Sheh Kai Precision Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan

| — | Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan |
| --- | --- |

—

Metalink Precision Industries Co., Ltd, Kaohsiung, Tajvan

| — | Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Tajvan |
| --- | --- |

—

Sun Through Industrial Co., Ltd, Hemei Township, Tajvan

B.   ZADEVNI IZDELEK IN IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE

| (14) | Zadevni izdelek, kakor je opredeljen v členu 1(1) uredbe o pregledu zaradi izteka ukrepa, so nekateri pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli, trenutno uvrščeni pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek, kakor je opredeljen v členu 1(1) uredbe o pregledu zaradi izteka ukrepa, so nekateri pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla in njihovi deli, trenutno uvrščeni pod oznake KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.

| (15) | V zahtevku za pregled je vložnik zahteval izključitev nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s področja uporabe veljavnega protidampinškega ukrepa. Izdelek, za katerega se v zahtevku za pregled zahteva izključitev, je vložnik opredelil kot „dvokovinske samovrezne in samovrtalne vijake, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter konico iz ogljikovega jekla, ki omogoča, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izvrta vodilna luknja in izrežejo navoji, ter je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7318 14 10“. |
| --- | --- |

(15)

V zahtevku za pregled je vložnik zahteval izključitev nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla s področja uporabe veljavnega protidampinškega ukrepa. Izdelek, za katerega se v zahtevku za pregled zahteva izključitev, je vložnik opredelil kot „dvokovinske samovrezne in samovrtalne vijake, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter konico iz ogljikovega jekla, ki omogoča, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izvrta vodilna luknja in izrežejo navoji, ter je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7318 14 10“.

| (16) | Eden od sodelujočih uvoznikov je trdil, da bi morala Komisija razlikovati med samovrtalnimi in samovreznimi pritrdilnimi elementi in ne med DPE in PENJ, da bi tako samovrtalne pritrdilne elemente izključila s področja uporabe protidampinških ukrepov, ne glede na to, ali so to DPE ali PENJ. |
| --- | --- |

(16)

Eden od sodelujočih uvoznikov je trdil, da bi morala Komisija razlikovati med samovrtalnimi in samovreznimi pritrdilnimi elementi in ne med DPE in PENJ, da bi tako samovrtalne pritrdilne elemente izključila s področja uporabe protidampinških ukrepov, ne glede na to, ali so to DPE ali PENJ.

| (17) | Namen tega pregleda, kot je navedeno v zahtevku, ki ga je vložil vložnik, in kot je izrecno navedeno v prvem odstavku točke 4 obvestila o začetku, je preučiti, ali bi bilo treba iz obsega izdelkov, za katere trenutno veljajo protidampinški ukrepi, izključiti prav dvokovinske samovrezne in samovrtalne vijake. To trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(17)

Namen tega pregleda, kot je navedeno v zahtevku, ki ga je vložil vložnik, in kot je izrecno navedeno v prvem odstavku točke 4 obvestila o začetku, je preučiti, ali bi bilo treba iz obsega izdelkov, za katere trenutno veljajo protidampinški ukrepi, izključiti prav dvokovinske samovrezne in samovrtalne vijake. To trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (18) | Hkrati je Komisija upoštevala razlike med samovrtalnimi in samovreznimi pritrdilnimi elementi. To se odraža v spremembi opredelitve, ki jo je predložil vložnik, iz uvodne izjave 15, kot je navedeno v uvodni izjavi 19. |
| --- | --- |

(18)

Hkrati je Komisija upoštevala razlike med samovrtalnimi in samovreznimi pritrdilnimi elementi. To se odraža v spremembi opredelitve, ki jo je predložil vložnik, iz uvodne izjave 15, kot je navedeno v uvodni izjavi 19.

| (19) | V tem pregledu morajo biti DPE opredeljeni kot: dvokovinski samovrtalni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter konico in začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izvrta vodilna luknja in izrežejo navoji; ter dvokovinski samovrezni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izrežejo navoji; trenutno se oboje uvršča pod oznako KN 7318 14 10. |
| --- | --- |

(19)

V tem pregledu morajo biti DPE opredeljeni kot: dvokovinski samovrtalni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter konico in začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izvrta vodilna luknja in izrežejo navoji; ter dvokovinski samovrezni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izrežejo navoji; trenutno se oboje uvršča pod oznako KN 7318 14 10.

| (20) | DPE so relativno nov izdelek na trgu, ki je bil razvit, da bi lahko v enem pritrdilnem elementu združili najpomembnejše značilnosti pritrdilnih elementov iz ogljikovega jekla in pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, in sicer trdoto ogljikovega jekla ter odpornost nerjavnega jekla na korozijo. DPE so proizvedeni z varjenjem dela iz ogljikovega jekla na del iz nerjavnega jekla, s čimer nastane samovrtalni in/ali samovrezni pritrdilni element s konico in začetnimi navoji (v primeru samovreznih pritrdilnih elementov le z začetnimi navoji, saj nimajo konice), narejenimi iz ogljikovega jekla, medtem ko sta steblo z nadaljnjimi navoji in glava sestavljena iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(20)

DPE so relativno nov izdelek na trgu, ki je bil razvit, da bi lahko v enem pritrdilnem elementu združili najpomembnejše značilnosti pritrdilnih elementov iz ogljikovega jekla in pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, in sicer trdoto ogljikovega jekla ter odpornost nerjavnega jekla na korozijo. DPE so proizvedeni z varjenjem dela iz ogljikovega jekla na del iz nerjavnega jekla, s čimer nastane samovrtalni in/ali samovrezni pritrdilni element s konico in začetnimi navoji (v primeru samovreznih pritrdilnih elementov le z začetnimi navoji, saj nimajo konice), narejenimi iz ogljikovega jekla, medtem ko sta steblo z nadaljnjimi navoji in glava sestavljena iz nerjavnega jekla.

| (21) | Ti DPE lahko predrejo tudi kovinske plošče debeline do 25 mm, ne da bi bilo potrebno predvrtanje, medtem ko lahko običajni PENJ predrejo le kovinske plošče debeline največ 3 mm. Hkrati DPE ohranjajo odpornost na korozijo in so zato primerni za uporabo na prostem, na primer pri oknih in strehah, ter v kemično agresivnih okoljih, kot so kopališča in nekatere tovarne. |
| --- | --- |

(21)

Ti DPE lahko predrejo tudi kovinske plošče debeline do 25 mm, ne da bi bilo potrebno predvrtanje, medtem ko lahko običajni PENJ predrejo le kovinske plošče debeline največ 3 mm. Hkrati DPE ohranjajo odpornost na korozijo in so zato primerni za uporabo na prostem, na primer pri oknih in strehah, ter v kemično agresivnih okoljih, kot so kopališča in nekatere tovarne.

C.   UGOTOVITVE PREISKAVE

Metodologija

| (22) | Niti med obdobjem prvotne preiskave niti med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa se ni razlikovalo med DPE in PENJ. Povedano drugače, zbrane so bile le informacije o različnih vrstah nerjavnega jekla, uporabljenega kot surovina za pritrdilne elemente, ne pa tudi o pritrdilnih elementih, ki kot surovino vsebujejo tako nerjavno jeklo kot ogljikovo jeklo. |
| --- | --- |

(22)

Niti med obdobjem prvotne preiskave niti med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa se ni razlikovalo med DPE in PENJ. Povedano drugače, zbrane so bile le informacije o različnih vrstah nerjavnega jekla, uporabljenega kot surovina za pritrdilne elemente, ne pa tudi o pritrdilnih elementih, ki kot surovino vsebujejo tako nerjavno jeklo kot ogljikovo jeklo.

| (23) | Po končnem razkritju v pregledu zaradi izteka ukrepa je ena zainteresirana stran trdila, da dvokovinski pritrdilni elementi ne bi smeli biti vključeni v obseg izdelka zaradi bistvenih razlik med njimi in pritrdilnimi elementi iz nerjavnega jekla glede prodajne cene na enoto, stroškov proizvodnje, osnovnih fizikalnih in tehničnih značilnosti (surovin) ter uporabe (7). Toda kakor je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 21 uredbe o pregledu zaradi izteka ukrepa, obsega izdelka v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ni mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(23)

Po končnem razkritju v pregledu zaradi izteka ukrepa je ena zainteresirana stran trdila, da dvokovinski pritrdilni elementi ne bi smeli biti vključeni v obseg izdelka zaradi bistvenih razlik med njimi in pritrdilnimi elementi iz nerjavnega jekla glede prodajne cene na enoto, stroškov proizvodnje, osnovnih fizikalnih in tehničnih značilnosti (surovin) ter uporabe (7). Toda kakor je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 21 uredbe o pregledu zaradi izteka ukrepa, obsega izdelka v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ni mogoče spremeniti.

| (24) | Da bi se ocenilo, ali prvotni ukrepi zajemajo DPE, je bilo preučeno, ali imajo DPE in PENJ enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končne uporabe. V tem smislu je bila ocenjena tudi zamenljivost in konkurenčnost med obema vrstama pritrdilnih elementov. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se ocenilo, ali prvotni ukrepi zajemajo DPE, je bilo preučeno, ali imajo DPE in PENJ enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končne uporabe. V tem smislu je bila ocenjena tudi zamenljivost in konkurenčnost med obema vrstama pritrdilnih elementov.

Osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti

Fizikalne lastnosti

| (25) | Glavna fizikalna razlika med DPE in PENJ je dejstvo, da so DPE narejeni iz dveh različnih vrst jekla, zvarjenih skupaj, medtem ko so standardni PENJ izrezani in oblikovani iz ene same žice iz nerjavnega jekla. V primeru DPE so trije do štirje začetni navoji in vrtalna konica sestavljeni iz ogljikovega jekla, medtem ko sta glava in steblo narejena iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(25)

Glavna fizikalna razlika med DPE in PENJ je dejstvo, da so DPE narejeni iz dveh različnih vrst jekla, zvarjenih skupaj, medtem ko so standardni PENJ izrezani in oblikovani iz ene same žice iz nerjavnega jekla. V primeru DPE so trije do štirje začetni navoji in vrtalna konica sestavljeni iz ogljikovega jekla, medtem ko sta glava in steblo narejena iz nerjavnega jekla.

| (26) | Če ni nanesena posebna prevleka, se lahko dela iz nerjavnega jekla in ogljikovega jekla vizualno ločita. Treba je opozoriti, da se v večini primerov na pritrdilne elemente nanese prevleka za dodatno izboljšanje njihove odpornosti na korozijo, zato razlika med PENJ in DPE ni vedno vidna s prostim očesom. |
| --- | --- |

(26)

Če ni nanesena posebna prevleka, se lahko dela iz nerjavnega jekla in ogljikovega jekla vizualno ločita. Treba je opozoriti, da se v večini primerov na pritrdilne elemente nanese prevleka za dodatno izboljšanje njihove odpornosti na korozijo, zato razlika med PENJ in DPE ni vedno vidna s prostim očesom.

| (27) | Kljub temu ima del DPE iz ogljikovega jekla magnetne lastnosti, kar je pomembna značilnost, po kateri jih je mogoče razlikovati od PENJ. |
| --- | --- |

(27)

Kljub temu ima del DPE iz ogljikovega jekla magnetne lastnosti, kar je pomembna značilnost, po kateri jih je mogoče razlikovati od PENJ.

Tehnične lastnosti

| (28) | DPE lahko zaradi svojega sestavnega dela iz ogljikovega jekla vrtajo in vrezujejo v trde in debele kovinske plošče. PENJ zaradi lastnosti nerjavnega jekla te sposobnosti nimajo. |
| --- | --- |

(28)

DPE lahko zaradi svojega sestavnega dela iz ogljikovega jekla vrtajo in vrezujejo v trde in debele kovinske plošče. PENJ zaradi lastnosti nerjavnega jekla te sposobnosti nimajo.

Kemične lastnosti

| (29) | Zaradi svoje vsebnosti ogljikovega jekla je sestava kemičnih elementov DPE drugačna od sestave PENJ, ki vsebujejo le nerjavno jeklo. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi svoje vsebnosti ogljikovega jekla je sestava kemičnih elementov DPE drugačna od sestave PENJ, ki vsebujejo le nerjavno jeklo.

Sklepne ugotovitve

| (30) | Na podlagi zgoraj navedenega se lahko sklene, da imajo DPE, čeprav so morda na videz fizično podobni PENJ (kadar so prevlečeni), drugačne osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot PENJ. |
| --- | --- |

(30)

Na podlagi zgoraj navedenega se lahko sklene, da imajo DPE, čeprav so morda na videz fizično podobni PENJ (kadar so prevlečeni), drugačne osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti kot PENJ.

Končna uporaba in medsebojna zamenljivost

| (31) | Komisija je ocenila, ali ugotovljene razlike v fizikalnih, kemičnih in tehničnih lastnostih pomenijo tudi drugačno končno uporabo in tržno dojemanje DPE in PENJ. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je ocenila, ali ugotovljene razlike v fizikalnih, kemičnih in tehničnih lastnostih pomenijo tudi drugačno končno uporabo in tržno dojemanje DPE in PENJ.

| (32) | Ugotovljeno je bilo, da se DPE uporabljajo predvsem na prostem za kovinske kritine, kovinske obloge in pritrjevanje okenskih oblog ter za opremo v zaprtih prostorih s kemično agresivnim okoljem, kot so kopališča in nekatere tovarne. Pri vseh teh načinih uporabe je običajno treba kovinske plošče različnih debelin speti skupaj ali pritrditi na druge materiale, na primer na sloje različnih vrst izolacije. Pri vseh teh načinih uporabe je uporaba pritrdilnih elementov, ki so odporni na korozijo, zelo pomembna z vidika stranke, v nekaterih primerih oziroma državah pa je celo zakonsko predpisana. |
| --- | --- |

(32)

Ugotovljeno je bilo, da se DPE uporabljajo predvsem na prostem za kovinske kritine, kovinske obloge in pritrjevanje okenskih oblog ter za opremo v zaprtih prostorih s kemično agresivnim okoljem, kot so kopališča in nekatere tovarne. Pri vseh teh načinih uporabe je običajno treba kovinske plošče različnih debelin speti skupaj ali pritrditi na druge materiale, na primer na sloje različnih vrst izolacije. Pri vseh teh načinih uporabe je uporaba pritrdilnih elementov, ki so odporni na korozijo, zelo pomembna z vidika stranke, v nekaterih primerih oziroma državah pa je celo zakonsko predpisana.

| (33) | DPE so bili razviti posebej za izpolnjevanje zahtev teh načinov uporabe, saj se lahko z njimi prevrtajo vse vrste površin, tudi debele kovinske plošče (kot so pritrdilni elementi iz ogljikovega jekla), hkrati pa so odporni na korozijo (kot pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla). |
| --- | --- |

(33)

DPE so bili razviti posebej za izpolnjevanje zahtev teh načinov uporabe, saj se lahko z njimi prevrtajo vse vrste površin, tudi debele kovinske plošče (kot so pritrdilni elementi iz ogljikovega jekla), hkrati pa so odporni na korozijo (kot pritrdilni elementi iz nerjavnega jekla).

| (34) | Edini sodelujoči proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo mogoče enak rezultat, tj. spenjanje različnih površin, doseči tako z DPE kot s PENJ. Po navedbah te družbe je edina razlika način vstavljanja vijaka, tj. s predvrtanjem ali brez njega. Predvrtanje pomeni, da je treba najprej zvrtati luknje z različnimi svedri, odvisno od materiala. Kot naslednji korak se nato vstavijo vijaki. Predvrtanje je potrebno za PENJ pri uporabi kovinskih plošč. Zato navedena družba meni, da je izbira med PENJ in DPE preprosto ekonomska odločitev med višjimi stroški dela ali višjimi stroški materiala. |
| --- | --- |

(34)

Edini sodelujoči proizvajalec Unije je trdil, da bi bilo mogoče enak rezultat, tj. spenjanje različnih površin, doseči tako z DPE kot s PENJ. Po navedbah te družbe je edina razlika način vstavljanja vijaka, tj. s predvrtanjem ali brez njega. Predvrtanje pomeni, da je treba najprej zvrtati luknje z različnimi svedri, odvisno od materiala. Kot naslednji korak se nato vstavijo vijaki. Predvrtanje je potrebno za PENJ pri uporabi kovinskih plošč. Zato navedena družba meni, da je izbira med PENJ in DPE preprosto ekonomska odločitev med višjimi stroški dela ali višjimi stroški materiala.

| (35) | Toda preiskava je pokazala, da je v praksi metoda predvrtanja zamudna in je zanjo potrebnega precej truda, poleg tega pa pri nekaterih načinih uporabe (predvsem pri okenskih oblogah) niti ni izvedljiva. Razlog za to je, da bi bilo pri tej metodi treba predvrtati tri ali celo več različnih površin, vsako od njih z drugačno vrsto svedra, nato pa jih povsem natančno razvrstiti in vstaviti PENJ. Zato se v takšnih primerih kot alternativa za DPE pogosteje uporabljajo pritrdilni elementi iz čistega ogljikovega jekla kot pritrdilni elementi iz čistega nerjavnega jekla. Rešitev z izbiro pritrdilnega elementa, sestavljenega le iz ogljikovega jekla, ne izpolnjuje zahteve po odpornosti na korozijo. |
| --- | --- |

(35)

Toda preiskava je pokazala, da je v praksi metoda predvrtanja zamudna in je zanjo potrebnega precej truda, poleg tega pa pri nekaterih načinih uporabe (predvsem pri okenskih oblogah) niti ni izvedljiva. Razlog za to je, da bi bilo pri tej metodi treba predvrtati tri ali celo več različnih površin, vsako od njih z drugačno vrsto svedra, nato pa jih povsem natančno razvrstiti in vstaviti PENJ. Zato se v takšnih primerih kot alternativa za DPE pogosteje uporabljajo pritrdilni elementi iz čistega ogljikovega jekla kot pritrdilni elementi iz čistega nerjavnega jekla. Rešitev z izbiro pritrdilnega elementa, sestavljenega le iz ogljikovega jekla, ne izpolnjuje zahteve po odpornosti na korozijo.

| (36) | Poleg tega pri predvrtanju v primeru debelejših kovinskih površin vstavljeni PENJ ne bi mogli oblikovati lastnih notranjih navojev in posledično bi bila izvlečna trdnost manjša kot v primeru DPE (ali pritrdilnega elementa iz čistega ogljikovega jekla). |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega pri predvrtanju v primeru debelejših kovinskih površin vstavljeni PENJ ne bi mogli oblikovati lastnih notranjih navojev in posledično bi bila izvlečna trdnost manjša kot v primeru DPE (ali pritrdilnega elementa iz čistega ogljikovega jekla).

| (37) | Na podlagi zgoraj navedenega bi bilo treba trditev iz uvodne izjave 34 zavrniti. |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi zgoraj navedenega bi bilo treba trditev iz uvodne izjave 34 zavrniti.

| (38) | Sklene se lahko, da ugotovljene razlike v fizikalnih, tehničnih in kemičnih lastnosti vplivajo na končno uporabo DPE. DPE nasprotno od PENJ izpolnjujejo specifično funkcijo in njihova uporaba je omejena na jasno opredeljene tržne segmente, kot so kovinski objekti in okenske obloge na prostem ter nekatera oprema v kemično agresivnih okoljih v zaprtih prostorih. |
| --- | --- |

(38)

Sklene se lahko, da ugotovljene razlike v fizikalnih, tehničnih in kemičnih lastnosti vplivajo na končno uporabo DPE. DPE nasprotno od PENJ izpolnjujejo specifično funkcijo in njihova uporaba je omejena na jasno opredeljene tržne segmente, kot so kovinski objekti in okenske obloge na prostem ter nekatera oprema v kemično agresivnih okoljih v zaprtih prostorih.

Razlike v proizvodnem procesu, stroških in cenah.

| (39) | Preiskava je pokazala, da se proizvodni proces DPE bistveno razlikuje od proizvodnega procesa PENJ, saj vključuje številne dodatne proizvodne faze, drugačne stroje in strokovno znanje. Zlasti varjenje in indukcijsko gretje se lahko štejeta za dragi, edinstveni in tehnološko občutljivi proizvodni fazi, ki sta značilni le za DPE. |
| --- | --- |

(39)

Preiskava je pokazala, da se proizvodni proces DPE bistveno razlikuje od proizvodnega procesa PENJ, saj vključuje številne dodatne proizvodne faze, drugačne stroje in strokovno znanje. Zlasti varjenje in indukcijsko gretje se lahko štejeta za dragi, edinstveni in tehnološko občutljivi proizvodni fazi, ki sta značilni le za DPE.

| (40) | Potrjeno je bilo tudi, da so posledica teh razlik v proizvodnem procesu precej višji proizvodni stroški in cene DPE. Razlika v proizvodnih stroških za podobne vrste DPE in PENJ se lahko giblje med 40 % in 150 %, odvisno od proizvodne metode in vrste/dolžine pritrdilnih elementov, razlike v cenah pa lahko celo presežejo 400 %. |
| --- | --- |

(40)

Potrjeno je bilo tudi, da so posledica teh razlik v proizvodnem procesu precej višji proizvodni stroški in cene DPE. Razlika v proizvodnih stroških za podobne vrste DPE in PENJ se lahko giblje med 40 % in 150 %, odvisno od proizvodne metode in vrste/dolžine pritrdilnih elementov, razlike v cenah pa lahko celo presežejo 400 %.

| (41) | Velike razlike v cenah (in stroških) med DPE in PENJ pomenijo, da se DPE ne uporabljajo v primerih, kadar se lahko z enakim rezultatom uporabijo PENJ, zlasti za pritrditev površin, ki niso iz debele kovine. To potrjuje sklepno ugotovitev iz uvodne izjave 38, in sicer da se potrošniki dobro zavedajo razlik med tema dvema vrstama pritrdilnih elementov in ju dojemajo kot različna izdelka. |
| --- | --- |

(41)

Velike razlike v cenah (in stroških) med DPE in PENJ pomenijo, da se DPE ne uporabljajo v primerih, kadar se lahko z enakim rezultatom uporabijo PENJ, zlasti za pritrditev površin, ki niso iz debele kovine. To potrjuje sklepno ugotovitev iz uvodne izjave 38, in sicer da se potrošniki dobro zavedajo razlik med tema dvema vrstama pritrdilnih elementov in ju dojemajo kot različna izdelka.

D.   SKLEPNA UGOTOVITEV O OBSEGU IZDELKA

| (42) | Navedene ugotovitve kažejo, da imajo DPE drugačne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti v primerjavi s PENJ ter da so te razlike pomembne za končno uporabo in tržno dojemanje DPE. |
| --- | --- |

(42)

Navedene ugotovitve kažejo, da imajo DPE drugačne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti v primerjavi s PENJ ter da so te razlike pomembne za končno uporabo in tržno dojemanje DPE.

| (43) | Zamenljivost med DPE in PENJ je precej omejena, ker v večini primerov PENJ ni mogoče uporabiti z enakim rezultatom kot DPE. Če DPE ne bi bili na voljo, bi uporabniki raje uporabljali pritrdilne elemente iz ogljikovega jekla. Poleg tega zamenljivost med PENJ in DPE ovira znatna razlika v ceni obeh izdelkov. |
| --- | --- |

(43)

Zamenljivost med DPE in PENJ je precej omejena, ker v večini primerov PENJ ni mogoče uporabiti z enakim rezultatom kot DPE. Če DPE ne bi bili na voljo, bi uporabniki raje uporabljali pritrdilne elemente iz ogljikovega jekla. Poleg tega zamenljivost med PENJ in DPE ovira znatna razlika v ceni obeh izdelkov.

| (44) | Na podlagi navedenih razlik je bilo ugotovljeno, da DPE ne spadajo v obseg izdelka iz prvotne preiskave ter da se ukrepi, uvedeni s prvotno preiskavo, ne bi smeli uporabljati za uvoz DPE. Zato bi bilo treba področje uporabe ukrepov retroaktivno razjasniti s spremembami Uredbe (ES) št. 1890/2005, Izvedbene uredbe (EU) št. 2/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 205/2013. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi navedenih razlik je bilo ugotovljeno, da DPE ne spadajo v obseg izdelka iz prvotne preiskave ter da se ukrepi, uvedeni s prvotno preiskavo, ne bi smeli uporabljati za uvoz DPE. Zato bi bilo treba področje uporabe ukrepov retroaktivno razjasniti s spremembami Uredbe (ES) št. 1890/2005, Izvedbene uredbe (EU) št. 2/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 205/2013.

E.   PREGLED NOVIH IZVOZNIKOV

| (45) | V skladu s členom 11(4) osnovne uredbe bi bilo treba v uredbi o pregledu zaradi izteka ukrepa sprejeti določbe v zvezi z obravnavo zahtevkov za pregled novih izvoznikov. |
| --- | --- |

(45)

V skladu s členom 11(4) osnovne uredbe bi bilo treba v uredbi o pregledu zaradi izteka ukrepa sprejeti določbe v zvezi z obravnavo zahtevkov za pregled novih izvoznikov.

F.   RETROAKTIVNA UPORABA

| (46) | Ker je bila ta preiskava v zvezi s pregledom omejena na razjasnitev obsega izdelka in ker prvotni ukrepi ne bi smeli vključevati DPE, se zdi primerno, da se za preprečitev kakršne koli posledične škode uvoznikom izdelka ugotovitev uporablja retroaktivno od začetka veljavnosti prvotne uredbe, tudi za vse uvoze, za katere so med 22. majem 2005 in 19. novembrom 2005 veljale začasne dajatve. |
| --- | --- |

(46)

Ker je bila ta preiskava v zvezi s pregledom omejena na razjasnitev obsega izdelka in ker prvotni ukrepi ne bi smeli vključevati DPE, se zdi primerno, da se za preprečitev kakršne koli posledične škode uvoznikom izdelka ugotovitev uporablja retroaktivno od začetka veljavnosti prvotne uredbe, tudi za vse uvoze, za katere so med 22. majem 2005 in 19. novembrom 2005 veljale začasne dajatve.

| (47) | V obvestilu o začetku so bile zainteresirane stranke izrecno pozvane k predložitvi pripomb glede možnega retroaktivnega učinka, ki bi ga lahko imela sklepna ugotovitev. Dva uvoznika sta izrazila podporo retroaktivni uporabi, nobena od zainteresiranih strani pa retroaktivni uporabi rezultatov pregleda ni nasprotovala. |
| --- | --- |

(47)

V obvestilu o začetku so bile zainteresirane stranke izrecno pozvane k predložitvi pripomb glede možnega retroaktivnega učinka, ki bi ga lahko imela sklepna ugotovitev. Dva uvoznika sta izrazila podporo retroaktivni uporabi, nobena od zainteresiranih strani pa retroaktivni uporabi rezultatov pregleda ni nasprotovala.

| (48) | Zato bi bilo treba dokončno pobrane začasne dajatve in dokončne protidampinške dajatve, plačane za uvoz DPE v Unijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1890/2005, ter dokončne protidampinške dajatve, plačane za uvoz DPE v Unijo v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 2/2012, kot je bila razširjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 205/2013 na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, poslanih s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom s Filipinov ali ne, povrniti ali odpustiti. Vračilo ali odpust je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(48)

Zato bi bilo treba dokončno pobrane začasne dajatve in dokončne protidampinške dajatve, plačane za uvoz DPE v Unijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1890/2005, ter dokončne protidampinške dajatve, plačane za uvoz DPE v Unijo v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 2/2012, kot je bila razširjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 205/2013 na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, poslanih s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom s Filipinov ali ne, povrniti ali odpustiti. Vračilo ali odpust je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (49) | Ta pregled ne vpliva na datum prenehanja veljavnosti Uredbe (EU) št. 2/2012 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(49)

Ta pregled ne vpliva na datum prenehanja veljavnosti Uredbe (EU) št. 2/2012 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (50) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe.

G.   RAZKRITJE

| (51) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in stališčih, na katerih temeljijo navedene sklepne ugotovitve, ter pozvane k predložitvi pripomb. Tudi po razkritju jim je bilo odobreno obdobje za predložitev pripomb. Prejeto ni bilo nobeno stališče ali pripomba – |
| --- | --- |

(51)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in stališčih, na katerih temeljijo navedene sklepne ugotovitve, ter pozvane k predložitvi pripomb. Tudi po razkritju jim je bilo odobreno obdobje za predložitev pripomb. Prejeto ni bilo nobeno stališče ali pripomba –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 1 Uredbe (ES) št. 1890/2005 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN 7318 12 10, ex 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama.

Dvokovinski pritrdilni elementi, opredeljeni kot: dvokovinski samovrtalni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter konico in začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izvrta vodilna luknja in izrežejo navoji; ter dvokovinski samovrezni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izrežejo navoji; ki so trenutno skupaj uvrščeni pod oznako KN ex 7318 14 10, niso zajeti v dokončni protidampinški dajatvi.“

Člen 2

V Izvedbeni uredbi (EU) št. 2/2012 se člen 1 spremeni:

| (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN 7318 12 10, ex 7318 14 10 (oznake TARIC na dan po objavi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 830/2014 (8): 7318141051, 7318141059, 7318141081 in 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.
  Dvokovinski pritrdilni elementi, opredeljeni kot: dvokovinski samovrtalni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter konico in začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izvrta vodilna luknja in izrežejo navoji; ter dvokovinski samovrezni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izrežejo navoji; ki so trenutno skupaj uvrščeni pod oznako KN ex 7318 14 10, niso zajeti v dokončni protidampinški dajatvi.

  (8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 830/2014 z dne 30. julija 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1890/2005, Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 2/2012 in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 205/2013 glede obsega izdelka iz veljavnih protidampinških ukrepov za pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele in glede zahtevkov za pregled novih izvoznikov ter o zagotovitvi možnosti za vračilo ali odpust dajatev v nekaterih primerih (UL L 226, 31.7.2014, str. 16).“" |
| --- | --- |

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN 7318 12 10, ex 7318 14 10 (oznake TARIC na dan po objavi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 830/2014 (8): 7318141051, 7318141059, 7318141081 in 7318141089), 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 in 7318 15 70 ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.

8

Dvokovinski pritrdilni elementi, opredeljeni kot: dvokovinski samovrtalni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter konico in začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izvrta vodilna luknja in izrežejo navoji; ter dvokovinski samovrezni vijaki, s steblom in glavo iz nerjavnega jekla ter začetnimi navoji iz ogljikovega jekla, ki so zvarjeni skupaj in omogočajo, da se med vijačenjem v trdo jekleno kovino izrežejo navoji; ki so trenutno skupaj uvrščeni pod oznako KN ex 7318 14 10, niso zajeti v dokončni protidampinški dajatvi.

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 830/2014 z dne 30. julija 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1890/2005, Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 2/2012 in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 205/2013 glede obsega izdelka iz veljavnih protidampinških ukrepov za pritrdilne elemente iz nerjavnega jekla in njihove dele in glede zahtevkov za pregled novih izvoznikov ter o zagotovitvi možnosti za vračilo ali odpust dajatev v nekaterih primerih (UL L 226, 31.7.2014, str. 16).“"

8

| (b) | doda se odstavek 4:
  „4.   Če kateri koli proizvajalec izvoznik iz Tajvana Komisiji predloži dovolj dokazov, da:






  (a) | izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave (od 1. julija 2003 do 30. junija 2004) ni izvažal v Unijo; |
| --- | --- | --- |

(b)

doda se odstavek 4:

„4.   Če kateri koli proizvajalec izvoznik iz Tajvana Komisiji predloži dovolj dokazov, da:

(a)

izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave (od 1. julija 2003 do 30. junija 2004) ni izvažal v Unijo;

| (b) | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem na Tajvanu, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter |
| --- | --- |

(b)

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem na Tajvanu, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo, ter

| (c) | je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo, |
| --- | --- |

(c)

je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,

se lahko Priloga spremeni tako, da se novega proizvajalca izvoznika doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 15,8 %.“

Člen 3

V členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 205/2013 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za ‚vse druge družbe‘ iz LRK, uvedena s členom 1(2) Uredbe (EU) št. 2/2012, kakor je bila spremenjena s členom 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 830/2014 (9) o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se razširi na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, poslan s Filipinov, ne glede na to, ali je deklariran s poreklom s Filipinov, ali ne, ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 7318 12 10, ex 7318 14 10, ex 7318 15 30, ex 7318 15 51, ex 7318 15 61 in ex 7318 15 70 (oznake TARIC 7318121011, 7318121091, 7318141051, 7318141081, 7318153011, 7318153061, 7318153081, 7318155111, 7318155161, 7318155181, 7318156111, 7318156161, 7318156181, 7318157011, 7318157061 in 7318157081), razen za uvoz, ki ga proizvedeta spodaj navedeni družbi:

| Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filipini | B355 |
| Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filipini | B356 |

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Multi-Tek Fasteners Inc, Clark Freeport Zone, Pampanga, Filipini

B355

Rosario Fasteners Corporation, Cavite Economic Area, Filipini

B356

Člen 4

Za blago, ki ni zajeto s členom 1(1) Uredbe (ES) št. 1890/2005 in členom 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 2/2012, kakor je bila razširjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 205/2013 in spremenjena s to uredbo, se dokončne protidampinške dajatve, plačane ali vknjižene v skladu s členom 1(1) in členom 2 Uredbe (ES) št. 1890/2005 ter členom 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 2/2012, kakor je bila razširjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 205/2013, pred spremembo s to uredbo, povrnejo ali odpustijo.

Vračilo in odpust se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. Če roki iz člena 236(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (10) pretečejo pred dnevom objave te uredbe ali na ta dan oziroma v roku šestih mesecev po navedenem datumu, se ti roki podaljšajo, da pretečejo šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

10

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se retroaktivno od 20. novembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1890/2005 z dne 14. novembra 2005 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indonezije, Tajvana, Tajske in Vietnama ter o zaključku postopka glede uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Malezije in Filipinov (UL L 302, 19.11.2005, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 2/2012 z dne 4. januarja 2012 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 (UL L 5, 7.1.2012, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 205/2013 z dne 7. marca 2013 o razširitvi dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Izvedbeno uredbo (EU) št. 2/2012 o uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla, poslanega s Filipinov, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom s Filipinov ali ne, ter ustavitvi preiskave v zvezi z morebitnim izogibanjem protidampinškim ukrepom, uvedenim z navedeno uredbo, z uvozom nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov, poslanim iz Malezije in Tajske, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Malezije in Tajske ali ne (UL L 68, 12.3.2013, str. 1).

4

(5)  UL C 160, 6.6.2013, str. 3.

5

(6)  Po uradni dolžnosti je bil uveden vmesni pregled za LRK, saj ukrepi trenutno veljajo za LRK in Tajvan.

6

(7)  Uvodna izjava 22 Uredbe o pregledu zaradi izteka ukrepa.

7

(10)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

10

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 831/2014

z dne 30. julija 2014

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | TR | 41,5 |
| ZZ | 41,5 |
| 0707 00 05 | MK | 65,0 |
| TR | 81,4 |
| ZZ | 73,2 |
| 0709 93 10 | TR | 96,1 |
| ZZ | 96,1 |
| 0805 50 10 | AR | 108,3 |
| BO | 98,4 |
| CL | 153,6 |
| MGB | 99,6 |
| UY | 153,1 |
| ZA | 145,8 |
| ZZ | 126,5 |
| 0806 10 10 | BR | 152,3 |
| CL | 90,0 |
| EG | 159,6 |
| MA | 148,6 |
| TR | 160,3 |
| ZZ | 142,2 |
| 0808 10 80 | AR | 178,9 |
| BR | 62,3 |
| CL | 91,5 |
| NZ | 128,6 |
| US | 155,0 |
| ZA | 116,9 |
| ZZ | 122,2 |
| 0808 30 90 | AR | 76,6 |
| CL | 104,1 |
| NZ | 177,1 |
| TR | 191,6 |
| ZA | 82,4 |
| ZZ | 126,4 |
| 0809 10 00 | MK | 106,1 |
| TR | 255,2 |
| XS | 133,5 |
| ZZ | 164,9 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| TR | 360,9 |
| US | 408,0 |
| ZZ | 364,3 |
| 0809 30 | MK | 73,7 |
| TR | 148,9 |
| ZZ | 111,3 |
| 0809 40 05 | BA | 43,7 |
| MK | 49,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 78,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

TR

41,5

ZZ

41,5

0707 00 05

MK

65,0

TR

81,4

ZZ

73,2

0709 93 10

TR

96,1

ZZ

96,1

0805 50 10

AR

108,3

BO

98,4

CL

153,6

MGB

99,6

UY

153,1

ZA

145,8

ZZ

126,5

0806 10 10

BR

152,3

CL

90,0

EG

159,6

MA

148,6

TR

160,3

ZZ

142,2

0808 10 80

AR

178,9

BR

62,3

CL

91,5

NZ

128,6

US

155,0

ZA

116,9

ZZ

122,2

0808 30 90

AR

76,6

CL

104,1

NZ

177,1

TR

191,6

ZA

82,4

ZZ

126,4

0809 10 00

MK

106,1

TR

255,2

XS

133,5

ZZ

164,9

0809 29 00

CA

324,1

TR

360,9

US

408,0

ZZ

364,3

0809 30

MK

73,7

TR

148,9

ZZ

111,3

0809 40 05

BA

43,7

MK

49,3

TR

141,2

ZZ

78,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/27 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 832/2014

z dne 30. julija 2014

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, vložene v okviru tarifnih kvot, odprtih z Izvedbeno uredbo (EU) št. 416/2014 za nekatera žita s poreklom iz Ukrajine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 416/2014 (2) je odprla tarifne kvote za uvoz nekaterih žit s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 416/2014 (2) je odprla tarifne kvote za uvoz nekaterih žit s poreklom iz Ukrajine.

| (2) | Iz obvestil v skladu s členom 4(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 416/2014 je razvidno, da količine v zahtevkih za izdajo uvoznih dovoljenj, ki so bili v skladu z drugim pododstavkom člena 2(1) navedene uredbe pri pristojnih organih vloženi v obdobju od 18. julija 2014 od 13. ure do 25. julija 2014 do 13. ure po bruseljskem času, za kvoto z zaporedno številko 09.4308 presegajo razpoložljive količine. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Iz obvestil v skladu s členom 4(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 416/2014 je razvidno, da količine v zahtevkih za izdajo uvoznih dovoljenj, ki so bili v skladu z drugim pododstavkom člena 2(1) navedene uredbe pri pristojnih organih vloženi v obdobju od 18. julija 2014 od 13. ure do 25. julija 2014 do 13. ure po bruseljskem času, za kvoto z zaporedno številko 09.4308 presegajo razpoložljive količine. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Prav tako je treba zaustaviti izdajo uvoznih dovoljenj za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.4308. |
| --- | --- |

(3)

Prav tako je treba zaustaviti izdajo uvoznih dovoljenj za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.4308.

| (4) | Da se zagotovi učinkovito upravljanje postopka izdaje uvoznih dovoljenj, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi – |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi učinkovito upravljanje postopka izdaje uvoznih dovoljenj, bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov za izdajo uvoznih dovoljenj za proizvode v okviru kvote z zaporedno številko 09.4308 iz Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 416/2014, vloženih v obdobju od 18. julija 2014 od 13. ure do 25. julija 2014 do 13. ure po bruseljskem času, se izdajo dovoljenja za zahtevane količine, za katere se uporabi koeficient dodelitve v višini 80,115428 % za zahtevke, vložene v okviru tarifne kvote z zaporedno številko 09.4308.

2.   Izdaja dovoljenj za količine, za katere so bili zahtevki vloženi od 25. julija 2014 od 13. ure po bruseljskem času v okviru kvote z zaporedno številko 09.4308 iz Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 416/2014, se prekine.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 30. julija 2014

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 416/2014 z dne 23. aprila 2014 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot za uvoz za nekatera žita po poreklu iz Ukrajine (UL L 121, 24.4.2014, str. 53).

2

---

SKLEPI

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/29

---

SKLEP SVETA

z dne 23. julija 2014

o uvedbi eura v Litvi 1. januarja 2015

(2014/509/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 140(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju poročila Evropske komisije,

ob upoštevanju poročila Evropske centralne banke,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju razprave v Evropskem svetu,

ob upoštevanju priporočila članov Sveta, ki predstavljajo države članice, katerih valuta je euro,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tretja faza ekonomske in monetarne unije (EMU) se je začela 1. januarja 1999. Svet je v sestavi voditeljev držav oziroma vlad 3. maja 1998 v Bruslju odločil, da Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Finska izpolnjujejo potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 1999 (1). |
| --- | --- |

(1)

Tretja faza ekonomske in monetarne unije (EMU) se je začela 1. januarja 1999. Svet je v sestavi voditeljev držav oziroma vlad 3. maja 1998 v Bruslju odločil, da Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Finska izpolnjujejo potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 1999 (1).

| (2) | Z Odločbo 2000/427/ES (2) je Svet odločil, da Grčija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2001. Z Odločbo 2006/495/ES (3) je Svet odločil, da Slovenija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2007. Z odločbama 2007/503/ES (4) in 2007/504/ES (5) je Svet odločil, da Ciper in Malta izpolnjujeta potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2008. Z Odločbo 2008/608/ES (6) je Svet odločil, da Slovaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. S Sklepom 2010/416/EU (7) je Svet odločil, da Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. S Sklepom 2013/387/EU (8) je Svet odločil, da Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo 2000/427/ES (2) je Svet odločil, da Grčija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2001. Z Odločbo 2006/495/ES (3) je Svet odločil, da Slovenija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2007. Z odločbama 2007/503/ES (4) in 2007/504/ES (5) je Svet odločil, da Ciper in Malta izpolnjujeta potrebne pogoje za uvedbo eura 1. januarja 2008. Z Odločbo 2008/608/ES (6) je Svet odločil, da Slovaška izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. S Sklepom 2010/416/EU (7) je Svet odločil, da Estonija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. S Sklepom 2013/387/EU (8) je Svet odločil, da Latvija izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura.

| (3) | V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES), je Združeno kraljestvo uradno obvestilo Svet, da 1. januarja 1999 ne namerava preiti v tretjo fazo EMU. To uradno obvestilo ostaja nespremenjeno. V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Dansko, ki je priloga k Pogodbi ES, in s sklepom, ki so ga decembra 1992 voditelji držav oziroma vlad sprejeli v Edinburgu, je Danska uradno obvestila Svet, da ne bo sodelovala v tretji fazi EMU. Danska ni zahtevala začetka postopka iz člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(3)

V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Združenim kraljestvom Velike Britanije in Severne Irske, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES), je Združeno kraljestvo uradno obvestilo Svet, da 1. januarja 1999 ne namerava preiti v tretjo fazo EMU. To uradno obvestilo ostaja nespremenjeno. V skladu z odstavkom 1 Protokola o nekaterih določbah v zvezi z Dansko, ki je priloga k Pogodbi ES, in s sklepom, ki so ga decembra 1992 voditelji držav oziroma vlad sprejeli v Edinburgu, je Danska uradno obvestila Svet, da ne bo sodelovala v tretji fazi EMU. Danska ni zahtevala začetka postopka iz člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (4) | V skladu z Odločbo 98/317/ES velja za Švedsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (9) velja za Češko, Litvo, Madžarsko in Poljsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz leta 2005 (10) velja za Bolgarijo in Romunijo odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz 2012 (11) velja za Hrvaško odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z Odločbo 98/317/ES velja za Švedsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 (9) velja za Češko, Litvo, Madžarsko in Poljsko odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz leta 2005 (10) velja za Bolgarijo in Romunijo odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU. V skladu s členom 5 Akta o pristopu iz 2012 (11) velja za Hrvaško odstopanje, kakor je opredeljeno v členu 139(1) PDEU.

| (5) | Evropska centralna banka (ECB) je bila ustanovljena 1. julija 1998. Evropski monetarni sistem je zamenjal mehanizem deviznega tečaja, katerega vzpostavitev je bila sprejeta z resolucijo Evropskega sveta z dne 16. junija 1997 o ustanovitvi mehanizma deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (12). Postopke, predvidene za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (ERM II), določa Sporazum z dne 16. marca 2006 med ECB in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic izven območja eura, ki določa postopke delovanja za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (13). |
| --- | --- |

(5)

Evropska centralna banka (ECB) je bila ustanovljena 1. julija 1998. Evropski monetarni sistem je zamenjal mehanizem deviznega tečaja, katerega vzpostavitev je bila sprejeta z resolucijo Evropskega sveta z dne 16. junija 1997 o ustanovitvi mehanizma deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (12). Postopke, predvidene za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (ERM II), določa Sporazum z dne 16. marca 2006 med ECB in nacionalnimi centralnimi bankami držav članic izven območja eura, ki določa postopke delovanja za mehanizem deviznega tečaja v tretji fazi ekonomske in monetarne unije (13).

| (6) | Člen 140(2) PDEU določa postopke za odpravo odstopanj zadevnih držav članic. Najmanj enkrat vsaki dve leti ali na zahtevo države članice z odstopanjem Komisija in ECB poročata Svetu v skladu s postopkom, določenim v členu 140(1) PDEU. |
| --- | --- |

(6)

Člen 140(2) PDEU določa postopke za odpravo odstopanj zadevnih držav članic. Najmanj enkrat vsaki dve leti ali na zahtevo države članice z odstopanjem Komisija in ECB poročata Svetu v skladu s postopkom, določenim v členu 140(1) PDEU.

| (7) | Nacionalna zakonodaja držav članic, vključno s statuti nacionalnih centralnih bank, se po potrebi prilagodi, da se zagotovi združljivost s členoma 130 in 131 PDEU in s Statutom Evropskega sistema centralnih bank ter Statutom Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB in ECB). Poročili Komisije in ECB dajeta podrobno oceno združljivosti zakonodaje Litve s členoma 130 in 131 PDEU ter s Statutom ESCB in ECB. |
| --- | --- |

(7)

Nacionalna zakonodaja držav članic, vključno s statuti nacionalnih centralnih bank, se po potrebi prilagodi, da se zagotovi združljivost s členoma 130 in 131 PDEU in s Statutom Evropskega sistema centralnih bank ter Statutom Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB in ECB). Poročili Komisije in ECB dajeta podrobno oceno združljivosti zakonodaje Litve s členoma 130 in 131 PDEU ter s Statutom ESCB in ECB.

| (8) | V skladu s členom 1 Protokola št. 13 o konvergenčnih merilih iz člena 140 PDEU merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da ima država članica trajno stabilne cene in povprečno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred pregledom, ki ne presega za več kakor eno in pol odstotne točke stopnje inflacije največ treh držav članic z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen. Pri merilu stabilnosti cen se stopnja inflacije meri z usklajenimi indeksi cen življenjskih potrebščin (HICP), določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 2494/95 (14). Za oceno izpolnjevanja merila stabilnosti cen se inflacija v državah članicah meri z odstotno razliko med aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov in aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov iz prejšnjega obdobja. Komisija in ECB sta v svojih poročilih upoštevali referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini stopenj inflacije treh držav članic z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen prišteje 1,5 odstotne točke. V enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2014, je bila referenčna vrednost inflacije izračunana na 1,7 odstotka, pri čemer so bile Latvija, Portugalska in Irska tri države članice z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen, njihove stopnje inflacije pa so znašale 0,1 odstotka, 0,3 odstotka in 0,3 odstotka. Iz najuspešnejših držav članic z vidika stabilnosti cen je upravičeno izključiti države, katerih stopnja inflacije se ne bi mogla obravnavati kot pomembno referenčno merilo za druge države članice. Države s takimi odstopanji so bile v preteklosti opredeljene v konvergenčnih poročilih iz let 2004, 2010 in 2013. V sedanjih razmerah je iz najuspešnejših držav članic z vidika stabilnosti cen upravičeno izključiti Grčijo, Bolgarijo in Ciper (15). Nadomestijo jih Latvija, Portugalska in Irska, ki so države članice z naslednjimi najnižjimi povprečnimi stopnjami inflacije za izračun referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 1 Protokola št. 13 o konvergenčnih merilih iz člena 140 PDEU merilo stabilnosti cen iz prve alinee člena 140(1) PDEU pomeni, da ima država članica trajno stabilne cene in povprečno stopnjo inflacije, zabeleženo v enem letu pred pregledom, ki ne presega za več kakor eno in pol odstotne točke stopnje inflacije največ treh držav članic z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen. Pri merilu stabilnosti cen se stopnja inflacije meri z usklajenimi indeksi cen življenjskih potrebščin (HICP), določenimi v Uredbi Sveta (ES) št. 2494/95 (14). Za oceno izpolnjevanja merila stabilnosti cen se inflacija v državah članicah meri z odstotno razliko med aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov in aritmetično sredino 12 mesečnih indeksov iz prejšnjega obdobja. Komisija in ECB sta v svojih poročilih upoštevali referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini stopenj inflacije treh držav članic z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen prišteje 1,5 odstotne točke. V enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2014, je bila referenčna vrednost inflacije izračunana na 1,7 odstotka, pri čemer so bile Latvija, Portugalska in Irska tri države članice z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen, njihove stopnje inflacije pa so znašale 0,1 odstotka, 0,3 odstotka in 0,3 odstotka. Iz najuspešnejših držav članic z vidika stabilnosti cen je upravičeno izključiti države, katerih stopnja inflacije se ne bi mogla obravnavati kot pomembno referenčno merilo za druge države članice. Države s takimi odstopanji so bile v preteklosti opredeljene v konvergenčnih poročilih iz let 2004, 2010 in 2013. V sedanjih razmerah je iz najuspešnejših držav članic z vidika stabilnosti cen upravičeno izključiti Grčijo, Bolgarijo in Ciper (15). Nadomestijo jih Latvija, Portugalska in Irska, ki so države članice z naslednjimi najnižjimi povprečnimi stopnjami inflacije za izračun referenčne vrednosti.

| (9) | V skladu s členom 2 Protokola št. 13 pomeni merilo proračunskega položaja iz druge alinee člena 140(1) PDEU, da v času preverjanja Svet ni sprejel sklepa o čezmernem primanjkljaju za državo članico na podlagi člena 126(6) PDEU. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 2 Protokola št. 13 pomeni merilo proračunskega položaja iz druge alinee člena 140(1) PDEU, da v času preverjanja Svet ni sprejel sklepa o čezmernem primanjkljaju za državo članico na podlagi člena 126(6) PDEU.

| (10) | V skladu s členom 3 Protokola št. 13 merilo o sodelovanju v mehanizmu deviznega tečaja Evropskega monetarnega sistema iz tretje alinee člena 140(1) PDEU zahteva, da je država članica brez hujših napetosti vsaj zadnji dve leti pred preverjanjem spoštovala normalne meje nihanj, ki jih predpisuje mehanizem deviznega tečaja (ERM) Evropskega monetarnega sistema. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala dvostranskega osrednjega tečaja svoje valute glede na euro. Od 1. januarja 1999 ERM II zagotavlja okvir za ocenjevanje izpolnjevanja merila deviznega tečaja. Pri ocenjevanju izpolnjevanja tega merila sta Komisija in ECB v svojih poročilih preverili ustreznost za dveletno obdobje, ki se je izteklo 15. maja 2014. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 3 Protokola št. 13 merilo o sodelovanju v mehanizmu deviznega tečaja Evropskega monetarnega sistema iz tretje alinee člena 140(1) PDEU zahteva, da je država članica brez hujših napetosti vsaj zadnji dve leti pred preverjanjem spoštovala normalne meje nihanj, ki jih predpisuje mehanizem deviznega tečaja (ERM) Evropskega monetarnega sistema. Država članica v tem času zlasti ni na lastno pobudo devalvirala dvostranskega osrednjega tečaja svoje valute glede na euro. Od 1. januarja 1999 ERM II zagotavlja okvir za ocenjevanje izpolnjevanja merila deviznega tečaja. Pri ocenjevanju izpolnjevanja tega merila sta Komisija in ECB v svojih poročilih preverili ustreznost za dveletno obdobje, ki se je izteklo 15. maja 2014.

| (11) | V skladu s členom 4 Protokola št. 13 merilo konvergence obrestnih mer iz četrte alinee člena 140(1) PDEU zahteva, da ima država članica v enem letu pred pregledom povprečno dolgoročno nominalno obrestno mero, ki ne presega za več kakor dve odstotni točki dolgoročne obrestne mere v največ treh državah članicah z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen. Za namen merila konvergence obrestnih mer so bile uporabljene primerljive obrestne mere za primerljive deset-letne državne obveznice. Da bi ocenili izpolnjevanje merila obrestnih mer, poročili Komisije in ECB upoštevata referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini nominalnih dolgoročnih obrestnih mer treh držav članic z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen prištejeta dve odstotni točki. Referenčna vrednost temelji na dolgoročnih obrestnih merah v Latviji (3,3 odstotka), na Irskem (3,5 odstotka) in na Portugalskem (5,9 odstotka), v enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2014, pa je znašala 6,2 odstotka. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 4 Protokola št. 13 merilo konvergence obrestnih mer iz četrte alinee člena 140(1) PDEU zahteva, da ima država članica v enem letu pred pregledom povprečno dolgoročno nominalno obrestno mero, ki ne presega za več kakor dve odstotni točki dolgoročne obrestne mere v največ treh državah članicah z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen. Za namen merila konvergence obrestnih mer so bile uporabljene primerljive obrestne mere za primerljive deset-letne državne obveznice. Da bi ocenili izpolnjevanje merila obrestnih mer, poročili Komisije in ECB upoštevata referenčno vrednost, izračunano tako, da se navadni aritmetični sredini nominalnih dolgoročnih obrestnih mer treh držav članic z najboljšimi rezultati v smislu stabilnosti cen prištejeta dve odstotni točki. Referenčna vrednost temelji na dolgoročnih obrestnih merah v Latviji (3,3 odstotka), na Irskem (3,5 odstotka) in na Portugalskem (5,9 odstotka), v enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2014, pa je znašala 6,2 odstotka.

| (12) | V skladu s členom 5 Protokola št. 13 podatke, uporabljene za ocenjevanje izpolnjevanja konvergenčnih meril, zagotovi Komisija. Komisja je te podatke zagotovila. Komisija je proračunske podatke zagotovila na podlagi poročil, ki so jih države članice predložile do 1. aprila 2014 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 (16). |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 5 Protokola št. 13 podatke, uporabljene za ocenjevanje izpolnjevanja konvergenčnih meril, zagotovi Komisija. Komisja je te podatke zagotovila. Komisija je proračunske podatke zagotovila na podlagi poročil, ki so jih države članice predložile do 1. aprila 2014 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 479/2009 (16).

| (13) | Na podlagi poročil Komisije in ECB o napredku, ki ga je Litva dosegla pri izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresničevanja ekonomske in monetarne unije, je ugotovljeno naslednje:






  (a) | litovska nacionalna zakonodaja, skupaj s statutom nacionalne centralne banke, je združljiva s členoma 130 in 131 PDEU ter Statutom ESCB in ECB; |
| --- | --- | --- |

(13)

Na podlagi poročil Komisije in ECB o napredku, ki ga je Litva dosegla pri izpolnjevanju svojih obveznosti glede uresničevanja ekonomske in monetarne unije, je ugotovljeno naslednje:

(a)

litovska nacionalna zakonodaja, skupaj s statutom nacionalne centralne banke, je združljiva s členoma 130 in 131 PDEU ter Statutom ESCB in ECB;

| (b) | glede litovskega izpolnjevanja konvergenčnih meril, ki so navedena v štirih alineah člena 140(1) PDEU:






  — | povprečna stopnja inflacije je v Litvi v enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2014, znašala 0,6 odstotka, kar je občutno pod referenčno vrednostjo in verjetno bo tako tudi ostalo v prihodnjih mesecih, |
| --- | --- | --- |

(b)

glede litovskega izpolnjevanja konvergenčnih meril, ki so navedena v štirih alineah člena 140(1) PDEU:

—

povprečna stopnja inflacije je v Litvi v enoletnem obdobju, ki se je končalo aprila 2014, znašala 0,6 odstotka, kar je občutno pod referenčno vrednostjo in verjetno bo tako tudi ostalo v prihodnjih mesecih,

| — | Svet za Litvo ni sprejel sklepa o čezmernem primanjkljaju, saj je njen proračunski primanjkljaj leta 2013 znašal 2,1 % BDP, |
| --- | --- |

—

Svet za Litvo ni sprejel sklepa o čezmernem primanjkljaju, saj je njen proračunski primanjkljaj leta 2013 znašal 2,1 % BDP,

| — | Litva je od 28. junija 2004 članica ERM II; ob vključitvi v ERM II so se organi enostransko zavezali, da bodo prevladujoč sistem valutnega odbora ohranili znotraj mehanizma. V dveh letih pred to oceno devizni tečaj litasa ni odstopal od centralnega tečaja in ni bil izpostavljen hujšim pretresom, |
| --- | --- |

—

Litva je od 28. junija 2004 članica ERM II; ob vključitvi v ERM II so se organi enostransko zavezali, da bodo prevladujoč sistem valutnega odbora ohranili znotraj mehanizma. V dveh letih pred to oceno devizni tečaj litasa ni odstopal od centralnega tečaja in ni bil izpostavljen hujšim pretresom,

| — | v letu, ki se je izteklo aprila 2014, je dolgoročna obrestna mera v Litvi v povprečju znašala 3,6 %, kar je precej pod referenčno vrednostjo; |
| --- | --- |

—

v letu, ki se je izteklo aprila 2014, je dolgoročna obrestna mera v Litvi v povprečju znašala 3,6 %, kar je precej pod referenčno vrednostjo;

| (c) | glede na oceno pravne združljivosti in izpolnjevanja konvergenčnih meril ter dodatnih dejavnikov Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura – |
| --- | --- |

(c)

glede na oceno pravne združljivosti in izpolnjevanja konvergenčnih meril ter dodatnih dejavnikov Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Litva izpolnjuje potrebne pogoje za uvedbo eura. Odstopanje v korist Litve v skladu s členom 4 Akta o pristopu iz leta 2003 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 23. julija 2014

Za Svet

Predsednik

S. GOZI

---

(1)  Odločba Sveta 98/317/ES z dne 3. maja 1998 v skladu s členom 109j(4) Pogodbe (UL L 139, 11.5.1998, str. 30).

1

(2)  Odločba Sveta 2000/427/ES z dne 19. junija 2000 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute v Grčiji 1. januarja 2001 (UL L 167, 7.7.2000, str. 19).

2

(3)  Odločba Sveta 2006/495/ES z dne 11. julija 2006 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute v Sloveniji 1. januarja 2007 (UL L 195, 15.7.2006, str. 25).

3

(4)  Odločba Sveta 2007/503/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Cipru 1. januarja 2008 (UL L 186, 18.7.2007, str. 29).

4

(5)  Odločba Sveta 2007/504/ES z dne 10. julija 2007 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Malti 1. januarja 2008 (UL L 186, 18.7.2007, str. 32).

5

(6)  Odločba Sveta 2008/608/ES z dne 8. julija 2008 v skladu s členom 122(2) Pogodbe o uvedbi enotne valute na Slovaškem 1. januarja 2009 (UL L 195, 24.7.2008, str. 24).

6

(7)  Sklep Sveta 2010/416/EU z dne 13. julija 2010 v skladu s členom 140(2) Pogodbe o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (UL L 196, 28.7.2010, str. 24).

7

(8)  Sklep Sveta 2013/387/EU z dne 9. julija 2013 o uvedbi eura v Latviji 1. januarja 2014 (UL L 195, 18.7.2013, str. 24).

8

(9)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

9

(10)  UL L 157, 21.6.2005, str. 203.

10

(11)  UL L 112, 24.4.2012, str. 21.

11

(12)  UL C 236, 2.8.1997, str. 5.

12

(13)  UL C 73, 25.3.2006, str. 21.

13

(14)  Uredba Sveta (ES) št. 2494/95 z dne 23. oktobra 1995 o harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (UL L 257, 27.10.1995, str. 1).

14

(15)  Aprila 2014 je povprečna stopnja inflacije v obdobju 12 mesecev v Grčiji, Bolgariji in na Cipru znašala – 1,2 %, – 0,8 % in – 0,4 %, v euroobmočju pa 1,0 %.

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (UL L 145, 10.6.2009, str. 1).

16

---

| 31.7.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 228/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 228/33

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 29. julija 2014

o spremembi Izvedbenega sklepa 2014/88/EU o začasni prekinitvi uvoza živil, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov (Piper betle), iz Bangladeša, glede obdobja uporabe

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5327)

(Besedilo velja za EGP)

(2014/510/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 53(1)(b)(i) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije 2014/88/EU (2) je bil sprejet zaradi velikega števila obvestil, poslanih prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) zaradi ugotovljene prisotnosti različnih sevov salmonele, vključno s Salmonella typhimurium, v živilih. Navedeni sev je drugi najpogosteje poročani serotip pri obolenjih ljudi in ugotovljena je bila visoka razširjenost navedenega seva v živilih, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov (Piper betle), iz Bangladeša. Od leta 2011 je Združeno kraljestvo poročalo o več izbruhih zastrupitve s salmonelo iz betelovih listov. Poleg tega je verjetno, da obstajajo primeri v Uniji, o katerih se ne poroča. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije 2014/88/EU (2) je bil sprejet zaradi velikega števila obvestil, poslanih prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo (RASFF) zaradi ugotovljene prisotnosti različnih sevov salmonele, vključno s Salmonella typhimurium, v živilih. Navedeni sev je drugi najpogosteje poročani serotip pri obolenjih ljudi in ugotovljena je bila visoka razširjenost navedenega seva v živilih, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov (Piper betle), iz Bangladeša. Od leta 2011 je Združeno kraljestvo poročalo o več izbruhih zastrupitve s salmonelo iz betelovih listov. Poleg tega je verjetno, da obstajajo primeri v Uniji, o katerih se ne poroča.

| (2) | Zato Izvedbeni sklep 2014/88/EU prepoveduje uvoz v Unijo živil, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov, iz Bangladeša do 31. julija 2014. |
| --- | --- |

(2)

Zato Izvedbeni sklep 2014/88/EU prepoveduje uvoz v Unijo živil, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov, iz Bangladeša do 31. julija 2014.

| (3) | Bangladeš je februarja 2014 predložil posodobljene informacije o izvajanju svojega akcijskega načrta za odpravo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med revizijo Urada za prehrano in veterinarstvo Evropske komisije leta 2013. Navedel je, da izvajanje še vedno poteka in še ni zaključeno. |
| --- | --- |

(3)

Bangladeš je februarja 2014 predložil posodobljene informacije o izvajanju svojega akcijskega načrta za odpravo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med revizijo Urada za prehrano in veterinarstvo Evropske komisije leta 2013. Navedel je, da izvajanje še vedno poteka in še ni zaključeno.

| (4) | Zato je treba obravnavati številna nerešena vprašanja. Natančneje, program izvoza, ki so ga predlagali predstavniki industrije z betelovimi listi, še ni vzpostavljen. Prepoved izvoza betelovih listov, ki ga je maja 2013 uvedel Bangladeš, še vedno velja. Vendar se ni izkazal za v celoti učinkovit in po njegovem sprejetju je bilo prek sistema RASFF poročano o devetih primerih poskusa uvoza betelovih listov. Zato ni mogoče skleniti, da jamstva, ki jih je Bangladeš zagotovil, zadoščajo za odpravo resnih tveganj za zdravje ljudi. Nujne ukrepe iz Izvedbenega sklepa 2014/88/EU bi bilo zato treba še naprej ohraniti. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba obravnavati številna nerešena vprašanja. Natančneje, program izvoza, ki so ga predlagali predstavniki industrije z betelovimi listi, še ni vzpostavljen. Prepoved izvoza betelovih listov, ki ga je maja 2013 uvedel Bangladeš, še vedno velja. Vendar se ni izkazal za v celoti učinkovit in po njegovem sprejetju je bilo prek sistema RASFF poročano o devetih primerih poskusa uvoza betelovih listov. Zato ni mogoče skleniti, da jamstva, ki jih je Bangladeš zagotovil, zadoščajo za odpravo resnih tveganj za zdravje ljudi. Nujne ukrepe iz Izvedbenega sklepa 2014/88/EU bi bilo zato treba še naprej ohraniti.

| (5) | Obdobje uporabe Izvedbenega sklepa 2014/88/EU bi bilo zato treba podaljšati do 30. junija 2015. |
| --- | --- |

(5)

Obdobje uporabe Izvedbenega sklepa 2014/88/EU bi bilo zato treba podaljšati do 30. junija 2015.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 4 Izvedbenega sklepa 2014/88/EU se nadomesti z naslednjim:

„Člen 4

Ta sklep se uporablja do 30. junija 2015.“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 29. julija 2014

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/88/EU z dne 13. februarja 2014 o začasni prekinitvi uvoza živil, ki vsebujejo ali so sestavljena iz betelovih listov (Piper betle) (UL L 45, 15.2.2014, str. 34).

2

---