# Az Európai Unió C 254/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 254 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. augusztus 5. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 254

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. augusztus 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 254/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7298 – UNIQA Insurance Group/UNIQA Life) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 254/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7247 – Fresenius SE & Co/Sistema JSFC/JV) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2014/C 254/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7298 – UNIQA Insurance Group/UNIQA Life) (
  1
  )

1

1

2014/C 254/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7247 – Fresenius SE & Co/Sistema JSFC/JV) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 254/03 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| 2014/C 254/04 | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. január 17-én tartott ülésén megfogalmazott véleménye az M.6166 – Deutsche Börse/NYSE Euronext ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: UK | 3 |
| 2014/C 254/05 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Deutsche Börse/NYSE Euronext (M.6166) | 4 |
| 2014/C 254/06 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2012. február 1.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánításáról (Ügyszám: M.6166 – Deutsche Börse/NYSE Euronext) (az értesítés a C(2012) 440 final számú dokumentummal történt)
   (
  1
  ) | 8 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2014/C 254/07 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 19 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 254/03

Euroátváltási árfolyamok

2

2014/C 254/04

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. január 17-én tartott ülésén megfogalmazott véleménye az M.6166 – Deutsche Börse/NYSE Euronext ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről – Előadó: UK

3

2014/C 254/05

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Deutsche Börse/NYSE Euronext (M.6166)

4

2014/C 254/06

A Bizottság határozatának összefoglalója (2012. február 1.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánításáról (Ügyszám: M.6166 – Deutsche Börse/NYSE Euronext) (az értesítés a C(2012) 440 final számú dokumentummal történt)
   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 440 final számú dokumentummal történt)

1

8

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2014/C 254/07

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

19

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2014/C 254/08 | Helyesbítés a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyek frissített jegyzékéhez (HL C 247., 2006.10.13., 1. o.; HL C 153., 2007.7.6., 5. o.; HL C 192., 2007.8.18., 11. o.; HL C 271., 2007.11.14., 14. o.; HL C 57., 2008.3.1., 31. o.; HL C 134., 2008.5.31., 14. o.; HL C 207., 2008.8.14., 12. o.; HL C 331., 2008.12.31., 13. o.; HL C 3., 2009.1.8., 5. o.; HL C 64., 2009.3.19., 15. o.; HL C 198., 2009.8.22., 9. o.; HL C 239., 2009.10.6., 2. o.; HL C 298., 2009.12.8., 15. o.; HL C 308., 2009.12.18., 20. o.; HL C 35., 2010.2.12., 5. o.; HL C 82., 2010.3.30., 26. o.; HL C 103., 2010.4.22., 8. o.; HL C 108., 2011.4.7., 6. o.; HL C 157., 2011.5.27., 5. o.; HL C 201., 2011.7.8., 1. o.; HL C 216., 2011.7.22., 26. o.; HL C 283., 2011.9.27., 7. o.; HL C 199., 2012.7.7., 5. o.; HL C 214., 2012.7.20., 7. o.; HL C 298., 2012.10.4., 4. o.; HL C 51., 2013.2.22., 6. o.; HL C 75., 2013.3.14., 8. o.; HL C 77., 2014.3.15., 4. o.) (HL C 118., 2014.4.17.) | 20 |

Helyesbítések

2014/C 254/08

Helyesbítés a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyek frissített jegyzékéhez (HL C 247., 2006.10.13., 1. o.; HL C 153., 2007.7.6., 5. o.; HL C 192., 2007.8.18., 11. o.; HL C 271., 2007.11.14., 14. o.; HL C 57., 2008.3.1., 31. o.; HL C 134., 2008.5.31., 14. o.; HL C 207., 2008.8.14., 12. o.; HL C 331., 2008.12.31., 13. o.; HL C 3., 2009.1.8., 5. o.; HL C 64., 2009.3.19., 15. o.; HL C 198., 2009.8.22., 9. o.; HL C 239., 2009.10.6., 2. o.; HL C 298., 2009.12.8., 15. o.; HL C 308., 2009.12.18., 20. o.; HL C 35., 2010.2.12., 5. o.; HL C 82., 2010.3.30., 26. o.; HL C 103., 2010.4.22., 8. o.; HL C 108., 2011.4.7., 6. o.; HL C 157., 2011.5.27., 5. o.; HL C 201., 2011.7.8., 1. o.; HL C 216., 2011.7.22., 26. o.; HL C 283., 2011.9.27., 7. o.; HL C 199., 2012.7.7., 5. o.; HL C 214., 2012.7.20., 7. o.; HL C 298., 2012.10.4., 4. o.; HL C 51., 2013.2.22., 6. o.; HL C 75., 2013.3.14., 8. o.; HL C 77., 2014.3.15., 4. o.) (HL C 118., 2014.4.17.)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.7298 – UNIQA Insurance Group/UNIQA Life)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 254/01

2014. július 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32014M7298 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32014M7298 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.7247 – Fresenius SE & Co/Sistema JSFC/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 254/02

2014. június 2-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32014M7247 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32014M7247 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. augusztus 4.

2014/C 254/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3422 |
| JPY | Japán yen | 137,72 |
| DKK | Dán korona | 7,4556 |
| GBP | Angol font | 0,79720 |
| SEK | Svéd korona | 9,2563 |
| CHF | Svájci frank | 1,2167 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,4285 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,645 |
| HUF | Magyar forint | 313,40 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1716 |
| RON | Román lej | 4,4350 |
| TRY | Török líra | 2,8658 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4408 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4660 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,4021 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5771 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6732 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 386,25 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,3492 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,2939 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6460 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 782,86 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2977 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,709 |
| RUB | Orosz rubel | 48,0252 |
| THB | Thaiföldi baht | 43,173 |
| BRL | Brazil real | 3,0264 |
| MXN | Mexikói peso | 17,7050 |
| INR | Indiai rúpia | 81,7870 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3422

JPY

Japán yen

137,72

DKK

Dán korona

7,4556

GBP

Angol font

0,79720

SEK

Svéd korona

9,2563

CHF

Svájci frank

1,2167

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,4285

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,645

HUF

Magyar forint

313,40

LTL

Litván litász/lita

3,4528

PLN

Lengyel zloty

4,1716

RON

Román lej

4,4350

TRY

Török líra

2,8658

AUD

Ausztrál dollár

1,4408

CAD

Kanadai dollár

1,4660

HKD

Hongkongi dollár

10,4021

NZD

Új-zélandi dollár

1,5771

SGD

Szingapúri dollár

1,6732

KRW

Dél-Koreai won

1 386,25

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,3492

CNY

Kínai renminbi

8,2939

HRK

Horvát kuna

7,6460

IDR

Indonéz rúpia

15 782,86

MYR

Maláj ringgit

4,2977

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,709

RUB

Orosz rubel

48,0252

THB

Thaiföldi baht

43,173

BRL

Brazil real

3,0264

MXN

Mexikói peso

17,7050

INR

Indiai rúpia

81,7870

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/3

---

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2012. január 17-én tartott ülésén megfogalmazott véleménye az M.6166 – Deutsche Börse/NYSE Euronext ügyhöz kapcsolódó határozattervezetről

Előadó: UK

2014/C 254/04

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett művelet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében összefonódásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke szerint uniós léptékű. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikke szerint uniós léptékű.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termék- és földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározásával. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért az érintett termék- és földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő Bizottság általi meghatározásával.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével, mely szerint a bejelentett ügylet nem vezet a hatékony verseny jelentős akadályozásához az érintett piacokon a következő területeken: 1. elsődleges pénzügyi eszközök; 2. piaci adatok és indexengedélyezés 3. információtechnológiai termékek és szolgáltatások; és 4. fedezetkezelés. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével, mely szerint a bejelentett ügylet nem vezet a hatékony verseny jelentős akadályozásához az érintett piacokon a következő területeken: 1. elsődleges pénzügyi eszközök; 2. piaci adatok és indexengedélyezés 3. információtechnológiai termékek és szolgáltatások; és 4. fedezetkezelés.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével, miszerint a bejelentett ügylet – a bejelentő felek által eredetileg javasolt formában – jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt a következő piacokon, függetlenül azok földrajzi hatályától:






  — | meglévő és új, európai tőzsdén forgalmazott határidős kamatláb-ügyletek és opciós ügyletek piaca, függetlenül attól, hogy elemzik-e az ügyletnek a kamatlábas határidős tőzsdei ügyletek és opciós ügyletek egységes és teljes piacára, a rövid vagy hosszú lejáratú határidős és opciós ügyletek különálló piacaira, és ezeken belül a kamatláb-ügyletek pénznem szerinti (EUR és angol font) különálló piacaira gyakorolt hatását; |
| --- | --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével, miszerint a bejelentett ügylet – a bejelentő felek által eredetileg javasolt formában – jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt a következő piacokon, függetlenül azok földrajzi hatályától:

—

meglévő és új, európai tőzsdén forgalmazott határidős kamatláb-ügyletek és opciós ügyletek piaca, függetlenül attól, hogy elemzik-e az ügyletnek a kamatlábas határidős tőzsdei ügyletek és opciós ügyletek egységes és teljes piacára, a rövid vagy hosszú lejáratú határidős és opciós ügyletek különálló piacaira, és ezeken belül a kamatláb-ügyletek pénznem szerinti (EUR és angol font) különálló piacaira gyakorolt hatását;

| — | meglévő és új, európai tőzsdén forgalmazott határidős részvényügyletek és opciós ügyletek piaca, függetlenül attól, hogy elemzik-e az ügyletnek az egyedi alaptermékekre, egy adott állam valamennyi alaptermékére, vagy az EGT-ben fellelhető valamennyi alaptermékre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

—

meglévő és új, európai tőzsdén forgalmazott határidős részvényügyletek és opciós ügyletek piaca, függetlenül attól, hogy elemzik-e az ügyletnek az egyedi alaptermékekre, egy adott állam valamennyi alaptermékére, vagy az EGT-ben fellelhető valamennyi alaptermékre gyakorolt hatását;

| — | az új, európai tőzsdén forgalmazott, részvényindexeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca; |
| --- | --- |

—

az új, európai tőzsdén forgalmazott, részvényindexeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca;

| — | a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatások piaca a csomag méretű, európai tőzsdén kívül forgalmazott ügyletek piaca (függetlenül attól, hogy ezt a piacot további piacokra bontják-e a megbízási nyilvántartáson keresztül történő kereskedésre meghatározott tételek mentén), valamint |
| --- | --- |

—

a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatások piaca a csomag méretű, európai tőzsdén kívül forgalmazott ügyletek piaca (függetlenül attól, hogy ezt a piacot további piacokra bontják-e a megbízási nyilvántartáson keresztül történő kereskedésre meghatározott tételek mentén), valamint

| — | az ügyletek nyilvántartásához, megerősítéséhez és a központi szerződő fél általi elszámolásához, valamint a tőzsdén kívüli európai részvényderivatívák rugalmas változatait érintő ügyletek nyilvántartásához, megerősítéséhez és a központi szerződő fél általi elszámolásához kapcsolódó szolgáltatások piaca. |
| --- | --- |

—

az ügyletek nyilvántartásához, megerősítéséhez és a központi szerződő fél általi elszámolásához, valamint a tőzsdén kívüli európai részvényderivatívák rugalmas változatait érintő ügyletek nyilvántartásához, megerősítéséhez és a központi szerződő fél általi elszámolásához kapcsolódó szolgáltatások piaca.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság hatékonyságra vonatkozó elemzésével, valamint azon következtetéssel, amely szerint az nem ellensúlyozza a hatékony versenynek a bejelentett ügylet okozta jelentős akadályozását. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság hatékonyságra vonatkozó elemzésével, valamint azon következtetéssel, amely szerint az nem ellensúlyozza a hatékony versenynek a bejelentett ügylet okozta jelentős akadályozását.

| 7. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentő fél által 2011. december 14-én felajánlott végső kötelezettségvállalások nem oszlatják el kellő mértékben a Bizottság által azonosított versenyjogi aggályokat és így nem szüntetik meg a hatékony versenynek a bejelentett összefonódás okozta jelentős akadályozását. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentő fél által 2011. december 14-én felajánlott végső kötelezettségvállalások nem oszlatják el kellő mértékben a Bizottság által azonosított versenyjogi aggályokat és így nem szüntetik meg a hatékony versenynek a bejelentett összefonódás okozta jelentős akadályozását.

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügyletet ezért a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetetlennek kell nyilvánítani. Egy tagállam tartózkodik. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügyletet ezért a közös piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetetlennek kell nyilvánítani. Egy tagállam tartózkodik.

---

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/4

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

Deutsche Börse/NYSE Euronext (M.6166)

2014/C 254/05

1.   Háttér-információk

| 1. | 2011. június 29-én az Európai Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) 4. cikke szerint bejelentést kapott az NYSE Euronext és a Deutsche Börse (a továbbiakban: bejelentő felek) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében. A Bizottság 2011. augusztus 4-én eljárást indított az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint. |
| --- | --- |

1.

2011. június 29-én az Európai Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) 4. cikke szerint bejelentést kapott az NYSE Euronext és a Deutsche Börse (a továbbiakban: bejelentő felek) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében. A Bizottság 2011. augusztus 4-én eljárást indított az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint.

2.   Írásbeli eljárás

2.1.   Kifogásközlés

| 2. | A Bizottság 2011. október 5-én kifogásközlést juttatott el a bejelentő feleknek, október 19-i válaszadási határidővel. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság 2011. október 5-én kifogásközlést juttatott el a bejelentő feleknek, október 19-i válaszadási határidővel.

| 3. | A bejelentő felek kifejezték aggályukat azzal kapcsolatban, hogy a szóbeli meghallgatásra előzetesen kitűzött határidő előtt lejárt az a határidő, ameddig a javaslatokat a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően az eljárás 15 munkanappal történő meghosszabbítása nélkül be lehet nyújtani (vagyis az 55. napot megelőzően). Ezt követően a bejelentő felek megállapodtak a Bizottsággal az eljárás hét munkanappal történő meghosszabbításáról az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint. Ugyanekkor úgy döntöttem, hogy 2011. október 24-ig meghosszabbítom a kifogásközlésre vonatkozó válaszadási határidőt, és az október 24–25-re tervezett szóbeli meghallgatást október 27–28-ra halasztottam. |
| --- | --- |

3.

A bejelentő felek kifejezték aggályukat azzal kapcsolatban, hogy a szóbeli meghallgatásra előzetesen kitűzött határidő előtt lejárt az a határidő, ameddig a javaslatokat a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően az eljárás 15 munkanappal történő meghosszabbítása nélkül be lehet nyújtani (vagyis az 55. napot megelőzően). Ezt követően a bejelentő felek megállapodtak a Bizottsággal az eljárás hét munkanappal történő meghosszabbításáról az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint. Ugyanekkor úgy döntöttem, hogy 2011. október 24-ig meghosszabbítom a kifogásközlésre vonatkozó válaszadási határidőt, és az október 24–25-re tervezett szóbeli meghallgatást október 27–28-ra halasztottam.

2.2.   Iratbetekintés

| 4. | A bejelentő felek a kifogásközlést követően először 2011. október 6-án kaptak hozzáférést az ügyiratokhoz. Ezt követően a bejelentő felek a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációig – az összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatot ismertető dokumentum (3) 43. pontjának megfelelően – rendszeresen hozzáférhettek az ügyiratokhoz. |
| --- | --- |

4.

A bejelentő felek a kifogásközlést követően először 2011. október 6-án kaptak hozzáférést az ügyiratokhoz. Ezt követően a bejelentő felek a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációig – az összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatot ismertető dokumentum (3) 43. pontjának megfelelően – rendszeresen hozzáférhettek az ügyiratokhoz.

| 5. | A bejelentő felek nem terjesztettek elő kérést az ügyiratokba való betekintést illetően. |
| --- | --- |

5.

A bejelentő felek nem terjesztettek elő kérést az ügyiratokba való betekintést illetően.

2.3.   Érdekelt harmadik felek kérelmei

| 6. | Szokatlanul nagyszámú személy kívánt részt venni az eljárásban. A következő 23 vállalat és szövetség esetében elfogadtam az „érdekelt harmadik személy” státust, mivel igazolták kellő érdekeltségüket az eljárás kimenetelében:
  ACCOR S.A., Association Belge des Sociétés Cotées, Association Française des Entreprises Privées, az Európai Pénzpiacokért Szövetség (Association for Financial Markets in Europe), The Bank of New York Mellon, BNP Paribas Arbitrage, Chi-X Europe Ltd., [BIZALMAS], LCH.Clearnet Group Limited, CME Group Inc., Euroclear Group, IMC Financial Markets, ICAP Securities Limited, IntercontinentalExchange Inc., Kyte Group Limited, London Stock Exchange Group plc, Nasdaq OMX Nordic OY, L’Oreal S.A., Robeco Groep N.V., [...] (4), Solvay SA, ThromboGenics N.V., és Vlaamse Federatie van Belegginsclubs en Beleggers vzw. |
| --- | --- |

6.

Szokatlanul nagyszámú személy kívánt részt venni az eljárásban. A következő 23 vállalat és szövetség esetében elfogadtam az „érdekelt harmadik személy” státust, mivel igazolták kellő érdekeltségüket az eljárás kimenetelében:

ACCOR S.A., Association Belge des Sociétés Cotées, Association Française des Entreprises Privées, az Európai Pénzpiacokért Szövetség (Association for Financial Markets in Europe), The Bank of New York Mellon, BNP Paribas Arbitrage, Chi-X Europe Ltd., [BIZALMAS], LCH.Clearnet Group Limited, CME Group Inc., Euroclear Group, IMC Financial Markets, ICAP Securities Limited, IntercontinentalExchange Inc., Kyte Group Limited, London Stock Exchange Group plc, Nasdaq OMX Nordic OY, L’Oreal S.A., Robeco Groep N.V., [...] (4), Solvay SA, ThromboGenics N.V., és Vlaamse Federatie van Belegginsclubs en Beleggers vzw.

| 7. | A bejelentő felek tájékoztatást kaptak az érdekelt harmadik személy státusszal rendelkező vállalatokról. |
| --- | --- |

7.

A bejelentő felek tájékoztatást kaptak az érdekelt harmadik személy státusszal rendelkező vállalatokról.

| 8. | Két esetben az érdekelt harmadik személyként való elismerésre vonatkozó kérelmet elutasítottam:






  — | Az első esetben egy magánszemély, [...] (5) Stichting NYSE Euronext, nyújtott be kérelmet. A szóban forgó személy nem igazolta az eljárás kimenetelében való kellő érdekeltségét az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Emellett a Stichting NYSE Euronext és a bejelentő felek közötti kapcsolat kételyeket vetett fel azzal összefüggésben, hogy [...] (6) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerinti harmadik személy-e. Tájékoztattam [...]-t (7) arról a szándékomról, hogy elutasítom a kérelmét és felkértem álláspontjának ismertetésére, de ezt nem tette meg. Így hivatalos határozatban elutasítottam a kérelmet (8). |
| --- | --- | --- |

8.

Két esetben az érdekelt harmadik személyként való elismerésre vonatkozó kérelmet elutasítottam:

—

Az első esetben egy magánszemély, [...] (5) Stichting NYSE Euronext, nyújtott be kérelmet. A szóban forgó személy nem igazolta az eljárás kimenetelében való kellő érdekeltségét az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke (4) bekezdésének megfelelően. Emellett a Stichting NYSE Euronext és a bejelentő felek közötti kapcsolat kételyeket vetett fel azzal összefüggésben, hogy [...] (6) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerinti harmadik személy-e. Tájékoztattam [...]-t (7) arról a szándékomról, hogy elutasítom a kérelmét és felkértem álláspontjának ismertetésére, de ezt nem tette meg. Így hivatalos határozatban elutasítottam a kérelmet (8).

| — | A másik kérelmet a NEVIR (befektetői kapcsolatokkal foglalkozó holland szövetség) nyújtotta be. A kérelem alapján megállapítottam, hogy a szövetségnek önmagában nem fűződik kellő érdekeltsége a bizottsági eljárás kimeneteléhez. Emellett a szövetség alapszabálya ismeretében megállapítottam, hogy a szövetség inkább szakemberek egy meghatározott csoportját (vagyis a befektetői kapcsolatokkal foglalkozókat) képviseli és nem a kereskedelmi vállalkozásokat, továbbá komoly kételyeim támadtak azzal kapcsolatban, hogy egyéni érdekeiket kellően befolyásolná-e az eljárás az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (4) bekezdése értelmében. Tájékoztattam a NEVIR-t kérelmének elutasítására irányuló szándékomról, és felkértem álláspontjának ismertetésére, de ezt nem tette meg. Így hivatalos határozattal elutasítottam a kérelmet (9). |
| --- | --- |

—

A másik kérelmet a NEVIR (befektetői kapcsolatokkal foglalkozó holland szövetség) nyújtotta be. A kérelem alapján megállapítottam, hogy a szövetségnek önmagában nem fűződik kellő érdekeltsége a bizottsági eljárás kimeneteléhez. Emellett a szövetség alapszabálya ismeretében megállapítottam, hogy a szövetség inkább szakemberek egy meghatározott csoportját (vagyis a befektetői kapcsolatokkal foglalkozókat) képviseli és nem a kereskedelmi vállalkozásokat, továbbá komoly kételyeim támadtak azzal kapcsolatban, hogy egyéni érdekeiket kellően befolyásolná-e az eljárás az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (4) bekezdése értelmében. Tájékoztattam a NEVIR-t kérelmének elutasítására irányuló szándékomról, és felkértem álláspontjának ismertetésére, de ezt nem tette meg. Így hivatalos határozattal elutasítottam a kérelmet (9).

| 9. | Néhány más kérelmező – a kérésével összefüggő hatások ismertetését követően, illetve, miután felkérést kapott, hogy indokolja részletesebben érdekeltségét – nem tartotta fenn eredeti kérelmét, többségében csak megfigyelőként kívántak volna jelen lenni a szóbeli meghallgatáson. Ezzel összefüggésben emlékeztetek arra, hogy a kellő érdekeltségüket igazoló harmadik személyeknek joguk van írásbeli meghallgatáshoz, és csak akkor vehetnek részt a felek szóbeli meghallgatásán, ha azt a Bizottság megfelelőnek tartja, például ha érdemben hozzá tudnak járulni az ügy releváns tényeinek tisztázásához (10). |
| --- | --- |

9.

Néhány más kérelmező – a kérésével összefüggő hatások ismertetését követően, illetve, miután felkérést kapott, hogy indokolja részletesebben érdekeltségét – nem tartotta fenn eredeti kérelmét, többségében csak megfigyelőként kívántak volna jelen lenni a szóbeli meghallgatáson. Ezzel összefüggésben emlékeztetek arra, hogy a kellő érdekeltségüket igazoló harmadik személyeknek joguk van írásbeli meghallgatáshoz, és csak akkor vehetnek részt a felek szóbeli meghallgatásán, ha azt a Bizottság megfelelőnek tartja, például ha érdemben hozzá tudnak járulni az ügy releváns tényeinek tisztázásához (10).

| 10. | A 23 érdekelt harmadik személy közül tíz élt azzal a jogával, hogy írásbeli észrevételt nyújtson be a Bizottságnak, miután megkapta a kifogásközlés betekinthető változatát (11). |
| --- | --- |

10.

A 23 érdekelt harmadik személy közül tíz élt azzal a jogával, hogy írásbeli észrevételt nyújtson be a Bizottságnak, miután megkapta a kifogásközlés betekinthető változatát (11).

3.   Szóbeli eljárás

| 11. | A bejelentő felek kérésére 2011. október 27-én és 28-án Brüsszelben szóbeli meghallgatásra került sor. |
| --- | --- |

11.

A bejelentő felek kérésére 2011. október 27-én és 28-án Brüsszelben szóbeli meghallgatásra került sor.

| 12. | A szóbeli meghallgatáson a következők vettek részt:






  — | a bejelentő felek és tanácsadóik; |
| --- | --- | --- |

12.

A szóbeli meghallgatáson a következők vettek részt:

—

a bejelentő felek és tanácsadóik;

| — | a Bizottság megfelelő szolgálatai; |
| --- | --- |

—

a Bizottság megfelelő szolgálatai;

| — | a tagállamok képviselői; |
| --- | --- |

—

a tagállamok képviselői;

| — | az Egyesült Államok igazságügyminisztériumának képviselője, akinek a meghallgatáson való részvételét, kérelme alapján és a bejelentő felek hozzájárulásával, engedélyeztem. valamint |
| --- | --- |

—

az Egyesült Államok igazságügyminisztériumának képviselője, akinek a meghallgatáson való részvételét, kérelme alapján és a bejelentő felek hozzájárulásával, engedélyeztem. valamint

| — | egyes érdekelt harmadik felek. |
| --- | --- |

—

egyes érdekelt harmadik felek.

| 13. | Egy érdekelt fél kérelmét a szóbeli meghallgatáson való részvételre a következő indokkal elutasítottam. Egyrészt a kérelmet nem nyújtotta be időben (másfél nappal a szóbeli meghallgatás időpontja előtt). Másrészt az érintett harmadik személy eddig az időpontig nem vett részt az eljárásban. A bejelentésnek (12) és az eljárásindításnak (13) a Hivatalos Lapban történő közzétételét követően nem tett észrevételt a Bizottság felé. Nem töltötte ki továbbá a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága által a piaci vizsgálat keretében küldött kérdőívet. Összességében azt állapítottam meg, hogy a szóban forgó harmadik személy a szóbeli meghallgatás során valószínűleg nem járulna hozzá érdemben az ügy releváns tényeinek tisztázásához, ezért elutasítottam a szóbeli meghallgatáson való részvétel iránti kérelmét. Az érdekelt harmadik személyekkel összefüggésben említésre méltó emellett az a tény, hogy egyesek, bár lehetőséget kaptak a szóbeli meghallgatáson való részvételre, később visszavonták erre irányuló kérelmüket, és inkább úgy döntöttek, hogy a bejelentő felek küldöttségének tagjaként jelennek meg (14). |
| --- | --- |

13.

Egy érdekelt fél kérelmét a szóbeli meghallgatáson való részvételre a következő indokkal elutasítottam. Egyrészt a kérelmet nem nyújtotta be időben (másfél nappal a szóbeli meghallgatás időpontja előtt). Másrészt az érintett harmadik személy eddig az időpontig nem vett részt az eljárásban. A bejelentésnek (12) és az eljárásindításnak (13) a Hivatalos Lapban történő közzétételét követően nem tett észrevételt a Bizottság felé. Nem töltötte ki továbbá a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága által a piaci vizsgálat keretében küldött kérdőívet. Összességében azt állapítottam meg, hogy a szóban forgó harmadik személy a szóbeli meghallgatás során valószínűleg nem járulna hozzá érdemben az ügy releváns tényeinek tisztázásához, ezért elutasítottam a szóbeli meghallgatáson való részvétel iránti kérelmét. Az érdekelt harmadik személyekkel összefüggésben említésre méltó emellett az a tény, hogy egyesek, bár lehetőséget kaptak a szóbeli meghallgatáson való részvételre, később visszavonták erre irányuló kérelmüket, és inkább úgy döntöttek, hogy a bejelentő felek küldöttségének tagjaként jelennek meg (14).

4.   A szóbeli meghallgatás utáni eljárás

4.1.   Kötelezettségvállalások

| 14. | A bejelentő felek a kifogásközlésben megfogalmazott versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében 2011. november 17-én kötelezettségvállalásokat nyújtottak be. 2011. november 21-én a bejelentő felek benyújtották e kötelezettségvállalások felülvizsgált változatát. A Bizottság 2011. november 22-én megkezdte az említett kötelezettségvállalások piaci tesztelését. A bejelentő felek 2011. december 12-én benyújtották a kötelezettségvállalások második csomagját, amelyet 2011. december 14-én módosítottak. A kötelezettségvállalások második csomagjának piaci tesztelése 2011. december 14–15-én kezdődött meg. |
| --- | --- |

14.

A bejelentő felek a kifogásközlésben megfogalmazott versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében 2011. november 17-én kötelezettségvállalásokat nyújtottak be. 2011. november 21-én a bejelentő felek benyújtották e kötelezettségvállalások felülvizsgált változatát. A Bizottság 2011. november 22-én megkezdte az említett kötelezettségvállalások piaci tesztelését. A bejelentő felek 2011. december 12-én benyújtották a kötelezettségvállalások második csomagját, amelyet 2011. december 14-én módosítottak. A kötelezettségvállalások második csomagjának piaci tesztelése 2011. december 14–15-én kezdődött meg.

| 15. | A bejelentő felektől nem kaptam a Bizottság által a kötelezettségvállalási javaslatokkal összefüggésben végzett piaci tesztelésre vonatkozó panaszt. |
| --- | --- |

15.

A bejelentő felektől nem kaptam a Bizottság által a kötelezettségvállalási javaslatokkal összefüggésben végzett piaci tesztelésre vonatkozó panaszt.

4.2.   A bejelentő felek egyéb eljárási kérései

| 16. | 2011. december 1-jén a bejelentő felek levélben fordultak a Versenypolitikai Főigazgatósághoz, amelyben azt állították, hogy a 2011. november 23-án a bejelentő felekkel tartott megbeszélésen a Főigazgatóság vezető közgazdászainak munkacsoportja számos olyan új érvet vetett fel, amely korábban nem merült fel, és hivatkozott egyes, a vezető közgazdászok munkacsoportja által elvégzett további közgazdasági elemzésekre. |
| --- | --- |

16.

2011. december 1-jén a bejelentő felek levélben fordultak a Versenypolitikai Főigazgatósághoz, amelyben azt állították, hogy a 2011. november 23-án a bejelentő felekkel tartott megbeszélésen a Főigazgatóság vezető közgazdászainak munkacsoportja számos olyan új érvet vetett fel, amely korábban nem merült fel, és hivatkozott egyes, a vezető közgazdászok munkacsoportja által elvégzett további közgazdasági elemzésekre.

| 17. | A Versenypolitikai Főigazgatóság 2011. december 8-i levelében kifejtette, hogy a bejelentő felekkel november 23-án ismertetett elemzés miért nem tartalmazott vagy jelentett új elemet vagy tényt, illetőleg új kifogást, hanem csak alátámasztotta a kifogásközlésben levő érveket. A levél tartalmazta a vezető közgazdászok munkacsoportja által ismertetett közgazdasági elemzések további magyarázatát, mellékletként a november 23-i ülés jegyzőkönyvét, valamint azt a tájékoztatót, amelyre az ülés során hivatkoztak, és amely tartalmazza a vezető közgazdászok munkacsoportja által az elemzés során felhasznált statisztikai szoftvert. A bejelentő felek 2011. december 13-án 9:00 óráig nyújthatták be további észrevételeiket. |
| --- | --- |

17.

A Versenypolitikai Főigazgatóság 2011. december 8-i levelében kifejtette, hogy a bejelentő felekkel november 23-án ismertetett elemzés miért nem tartalmazott vagy jelentett új elemet vagy tényt, illetőleg új kifogást, hanem csak alátámasztotta a kifogásközlésben levő érveket. A levél tartalmazta a vezető közgazdászok munkacsoportja által ismertetett közgazdasági elemzések további magyarázatát, mellékletként a november 23-i ülés jegyzőkönyvét, valamint azt a tájékoztatót, amelyre az ülés során hivatkoztak, és amely tartalmazza a vezető közgazdászok munkacsoportja által az elemzés során felhasznált statisztikai szoftvert. A bejelentő felek 2011. december 13-án 9:00 óráig nyújthatták be további észrevételeiket.

| 18. | A bejelentő felek válasza 2011. december 13-án délután 5:40-kor érkezett be, a válaszban megerősítették azt az álláspontjukat, hogy a vezető közgazdászok munkacsoportja által ismertetett elemzések két kérdésben új elemeket tartalmaztak, miáltal komolyan megkérdőjelezhető, hogy a bejelentő feleknek lehetőségük volt a védelemhez való joguk gyakorlására. Mindazonáltal benyújtották a közgazdasági tanácsadóik által készített elemzést, amely észrevételeket tartalmaz a vezető közgazdászok munkacsoportja által ismertetett elemzéssel kapcsolatban. Benyújtották továbbá a 2011. november 23-i ülésen készült jegyzőkönyv módosított változatát. |
| --- | --- |

18.

A bejelentő felek válasza 2011. december 13-án délután 5:40-kor érkezett be, a válaszban megerősítették azt az álláspontjukat, hogy a vezető közgazdászok munkacsoportja által ismertetett elemzések két kérdésben új elemeket tartalmaztak, miáltal komolyan megkérdőjelezhető, hogy a bejelentő feleknek lehetőségük volt a védelemhez való joguk gyakorlására. Mindazonáltal benyújtották a közgazdasági tanácsadóik által készített elemzést, amely észrevételeket tartalmaz a vezető közgazdászok munkacsoportja által ismertetett elemzéssel kapcsolatban. Benyújtották továbbá a 2011. november 23-i ülésen készült jegyzőkönyv módosított változatát.

| 19. | A fent említett eljárási probléma kapcsán a következő megjegyzéseket teszem. Egyrészt, a bejelentő felek levele nem ismertette, hogy a bejelentő felek miért nem tudták hatékonyan gyakorolni a védelemhez való jogukat, és a Bizottság magyarázata az új érvek vagy kifogások hiányára vonatkozóan miért ne lett volna kielégítő. Valójában az írásbeli megjegyzések benyújtásával a bejelentő felek ismertethették a vezető közgazdászok munkacsoportja által november 23-án előterjesztett és a Bizottság december 8-i levelében tovább részletezett elemekre vonatkozó álláspontjukat. Emellett a bejelentő felek közvetlenül nekem nem jelezték az ügyet. Bár a fent említett két levélnek én is címzettje voltam, a bejelentő felek nem éltek a meghallgatási tisztviselő megbízatására vonatkozó határozat 3. cikke (7) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, amely szerint amennyiben a Versenypolitikai Főigazgatósággal nem sikerül megoldásra jutni, az eljárási jogaik hatékony gyakorlásával kapcsolatos ügyet független felülvizsgálat céljából a meghallgatási tisztviselő elé terjeszthetik. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság által az új érvek vagy kifogások hiánya tekintetében adott magyarázat és az írásbeli észrevétel benyújtására vonatkozó, a bejelentő felek által kihasznált lehetőség megoldást jelentett az ügyre. Következésképpen úgy vélem, hogy az üggyel kapcsolatban a bejelentő felek hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni. |
| --- | --- |

19.

A fent említett eljárási probléma kapcsán a következő megjegyzéseket teszem. Egyrészt, a bejelentő felek levele nem ismertette, hogy a bejelentő felek miért nem tudták hatékonyan gyakorolni a védelemhez való jogukat, és a Bizottság magyarázata az új érvek vagy kifogások hiányára vonatkozóan miért ne lett volna kielégítő. Valójában az írásbeli megjegyzések benyújtásával a bejelentő felek ismertethették a vezető közgazdászok munkacsoportja által november 23-án előterjesztett és a Bizottság december 8-i levelében tovább részletezett elemekre vonatkozó álláspontjukat. Emellett a bejelentő felek közvetlenül nekem nem jelezték az ügyet. Bár a fent említett két levélnek én is címzettje voltam, a bejelentő felek nem éltek a meghallgatási tisztviselő megbízatására vonatkozó határozat 3. cikke (7) bekezdésében meghatározott lehetőséggel, amely szerint amennyiben a Versenypolitikai Főigazgatósággal nem sikerül megoldásra jutni, az eljárási jogaik hatékony gyakorlásával kapcsolatos ügyet független felülvizsgálat céljából a meghallgatási tisztviselő elé terjeszthetik. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság által az új érvek vagy kifogások hiánya tekintetében adott magyarázat és az írásbeli észrevétel benyújtására vonatkozó, a bejelentő felek által kihasznált lehetőség megoldást jelentett az ügyre. Következésképpen úgy vélem, hogy az üggyel kapcsolatban a bejelentő felek hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni.

5.   A bizottsági határozat tervezete

| 20. | A megbízatásról szóló határozat 16. cikke alapján a zárójelentésnek meg kell vizsgálnia, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére. |
| --- | --- |

20.

A megbízatásról szóló határozat 16. cikke alapján a zárójelentésnek meg kell vizsgálnia, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére.

| 21. | A határozattervezet áttekintését követően arra a megállapításra jutottam, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt saját álláspontjuk ismertetésére. |
| --- | --- |

21.

A határozattervezet áttekintését követően arra a megállapításra jutottam, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt saját álláspontjuk ismertetésére.

6.   Következtetés

| 22. | Megállapítom, hogy ebben az ügyben a bejelentő felek és az eljárásban részt vevő egyéb felek hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni. |
| --- | --- |

22.

Megállapítom, hogy ebben az ügyben a bejelentő felek és az eljárásban részt vevő egyéb felek hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni.

Brüsszel, 2012. január 19.

Michael ALBERS

---

(1)  Az Európai Bizottság elnökének a meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU határozatának 16. és 17. cikkével összhangban – HL L 275., 2011.10.20., 29. o. („a megbízatásról szóló határozat”).

1

(2)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.) (összefonódás-ellenőrzési rendelet).

2

(3)  A Versenypolitikai Főigazgatóság összefonódás-ellenőrzési eljárások lefolytatására alkalmazott bevált gyakorlatát ismertető dokumentum (DG Competition’s Best Practices on the Conduct of EC Merger Control Proceedings).

3

(4)  E szöveg egyes részei ki lettek hagyva, hogy semmiféle bizalmas információ ne kerüljön megadásra. E részek szögletes zárójelben vannak, és csillag jelöli őket.

4

(5)  E szöveg egyes részei ki lettek hagyva, hogy semmiféle bizalmas információ ne kerüljön megadásra. E részek szögletes zárójelben vannak, és csillag jelöli őket.

5

(6)  E szöveg egyes részei ki lettek hagyva, hogy semmiféle bizalmas információ ne kerüljön megadásra. E részek szögletes zárójelben vannak, és csillag jelöli őket.

6

(7)  E szöveg egyes részei ki lettek hagyva, hogy semmiféle bizalmas információ ne kerüljön megadásra. E részek szögletes zárójelben vannak, és csillag jelöli őket.

7

(8)  A megbízatásról szóló határozat 5. cikke alapján. Ehelyett a bejelentő felek részéről de Larosière úr tartott ismertetést.

8

(9)  A megbízatásról szóló határozat 5. cikke alapján.

9

(10)  Lásd a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 7-i 802/2004/EK bizottsági rendelet 16. cikkének (2) bekezdését (HL L 133., 2004.4.30., 1. o.) és a megbízatásról szóló határozat (13) preambulumbekezdését.

10

(11)  A 802/2004/EK bizottsági rendelet 16. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

11

(12)  HL C 199., 2011.7.7., 9. o.

12

(13)  HL C 234., 2011.8.10., 2. o.

13

(14)  Ez öt érdekelt harmadik felet érintett.

14

---

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/8

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2012. február 1.)

egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetetlennek nyilvánításáról

(Ügyszám: M.6166 – Deutsche Börse/NYSE Euronext)

(az értesítés a C(2012) 440 final számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 254/06

A Bizottság 2012. február 1-jén a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet
   (1)
  és különösen annak 8. cikkének (3) bekezdése értelmében határozatot hozott egy egyesülési ügyben. A határozat teljes szövegének nyilvános változata az ügy hiteles nyelvén megtalálható a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2011. június 29-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az NYSE Euronext (a továbbiakban: NYX) és a DB (a továbbiakban: a bejelentő felek) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében (2) (a továbbiakban: az ügylet). |
| --- | --- |

1.

2011. június 29-én az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott az NYSE Euronext (a továbbiakban: NYX) és a DB (a továbbiakban: a bejelentő felek) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében (2) (a továbbiakban: az ügylet).

| 2. | A bejelentés előzetes vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ügylet komoly kétségeket vet fel a belső piaccal való összeegyeztethetőséget illetően, különösen a származtatott termékek kereskedése és az elszámolási szolgáltatások, valamint az azonnali piaci kereskedési és a kereskedés utáni szolgáltatások piaca tekintetében. Ezért a Bizottság 2011. augusztus 4-én határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindításáról (3). |
| --- | --- |

2.

A bejelentés előzetes vizsgálatát követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ügylet komoly kétségeket vet fel a belső piaccal való összeegyeztethetőséget illetően, különösen a származtatott termékek kereskedése és az elszámolási szolgáltatások, valamint az azonnali piaci kereskedési és a kereskedés utáni szolgáltatások piaca tekintetében. Ezért a Bizottság 2011. augusztus 4-én határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindításáról (3).

| 3. | 2011. október 5-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerinti kifogásközlést intézett a bejelentő felekhez. A bejelentő felek 2011. október 24-én válaszoltak a kifogásközlésre. A bejelentő felek kérésére 2011. október 27-én és 28-án szóbeli meghallgatásra került sor (4). Az eljárásokat huszonhárom érintett harmadik fél számára nyitottak meg, közülük tízen vettek részt a szóbeli meghallgatáson. |
| --- | --- |

3.

2011. október 5-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikke szerinti kifogásközlést intézett a bejelentő felekhez. A bejelentő felek 2011. október 24-én válaszoltak a kifogásközlésre. A bejelentő felek kérésére 2011. október 27-én és 28-án szóbeli meghallgatásra került sor (4). Az eljárásokat huszonhárom érintett harmadik fél számára nyitottak meg, közülük tízen vettek részt a szóbeli meghallgatáson.

| 4. | A kifogásközlésben ismertetett versenyjogi aggályok kezelése érdekében a bejelentő felek 2011. november 17-én benyújtották eredeti kötelezettségvállalásaikat, majd ezt követően 2011. november 21-én felülvizsgálták ezeket (5). A Bizottság 2011. november 22-én megkezdte a 2011. november 21-i kötelezettségvállalások piaci tesztelését. 2011. december 12-én új kötelezettségvállalásokat nyújtottak be, amelyek felülvizsgált változata 2011. december 13-án került megküldésre (6). A Bizottság 2011. december 14-én megkezdte a 2011. december 13-i kötelezettségvállalások piaci tesztelését. |
| --- | --- |

4.

A kifogásközlésben ismertetett versenyjogi aggályok kezelése érdekében a bejelentő felek 2011. november 17-én benyújtották eredeti kötelezettségvállalásaikat, majd ezt követően 2011. november 21-én felülvizsgálták ezeket (5). A Bizottság 2011. november 22-én megkezdte a 2011. november 21-i kötelezettségvállalások piaci tesztelését. 2011. december 12-én új kötelezettségvállalásokat nyújtottak be, amelyek felülvizsgált változata 2011. december 13-án került megküldésre (6). A Bizottság 2011. december 14-én megkezdte a 2011. december 13-i kötelezettségvállalások piaci tesztelését.

| 5. | A Bizottság megállapította, hogy az ügylet a világ jelenlegi második és harmadik legnagyobb tőzsdéjének összekapcsolódásával világszerte a legnagyobb tőzsde létrejöttéhez vezetett volna a bevételek tekintetében. Ez számos piac számára monopólium létrejöttével járó összefonódást eredményezett volna. Az egyesült államokbeli NYX holdingtársaság 2007-ben jött létre az NYSE Group, Inc. és az Euronext N.V. összefonódása révén, és számos a számos tőzsdét működtet az Egyesült Államokban és Európában (Párizsban, Amszterdamban, Brüsszelben és Lisszabonban). A társaság négy fő tevékenységi körrel rendelkezik: i. azonnali piaci jegyzési szolgáltatások; ii. azonnali piaci kereskedési szolgáltatások; iii. a származtatott termékek kereskedésével és elszámolásával kapcsolatos szolgáltatások az NYSE Liffe társaságon kereszül (a továbbiakban: Liffe); és iv. információs szolgáltatások és technológiai megoldások. A DB egy tőzsdén jegyzett német társaság, amely vertikálisan integrált az azonnali és származékos piacok valamennyi aspektusába. A társaság tevékenységi körei ezért magukban foglalják az azonnali piaci jegyzési szolgáltatásokat, a kereskedést és elszámolást, a származtatott termékek kereskedését és elszámolását (a társaság leányvállalatán, az Eurexen keresztül), az azonnali piaci kereskedés utáni szolgáltatásokat, nevezetesen a kiegyenlítési és letéti szolgáltatásokat, a fedezetkezelést, a piaci adatok rendelkezésre bocsátását és az információs szolgáltatásokat. A mélyreható piaci vizsgálatot, valamint a rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték alapján végzett gondos és pártatlan értékelést követően a Bizottság megállapította, hogy






  — | az ügylet a következőkben felsorolt számos piacon nem akadályozná jelentősen a hatékony versenyt, így ezek tárgyalása a továbbiakban nem szükséges: i. azonnali piaci jegyzési, kereskedési és kereskedés utáni szolgáltatások (7); ii. piaci adatok rendelkezésre bocsátása (8); iii. információs szolgáltatások és technológiai megoldások (9); és iv. fedezetkezelési szolgáltatások (10), |
| --- | --- | --- |

5.

A Bizottság megállapította, hogy az ügylet a világ jelenlegi második és harmadik legnagyobb tőzsdéjének összekapcsolódásával világszerte a legnagyobb tőzsde létrejöttéhez vezetett volna a bevételek tekintetében. Ez számos piac számára monopólium létrejöttével járó összefonódást eredményezett volna. Az egyesült államokbeli NYX holdingtársaság 2007-ben jött létre az NYSE Group, Inc. és az Euronext N.V. összefonódása révén, és számos a számos tőzsdét működtet az Egyesült Államokban és Európában (Párizsban, Amszterdamban, Brüsszelben és Lisszabonban). A társaság négy fő tevékenységi körrel rendelkezik: i. azonnali piaci jegyzési szolgáltatások; ii. azonnali piaci kereskedési szolgáltatások; iii. a származtatott termékek kereskedésével és elszámolásával kapcsolatos szolgáltatások az NYSE Liffe társaságon kereszül (a továbbiakban: Liffe); és iv. információs szolgáltatások és technológiai megoldások. A DB egy tőzsdén jegyzett német társaság, amely vertikálisan integrált az azonnali és származékos piacok valamennyi aspektusába. A társaság tevékenységi körei ezért magukban foglalják az azonnali piaci jegyzési szolgáltatásokat, a kereskedést és elszámolást, a származtatott termékek kereskedését és elszámolását (a társaság leányvállalatán, az Eurexen keresztül), az azonnali piaci kereskedés utáni szolgáltatásokat, nevezetesen a kiegyenlítési és letéti szolgáltatásokat, a fedezetkezelést, a piaci adatok rendelkezésre bocsátását és az információs szolgáltatásokat. A mélyreható piaci vizsgálatot, valamint a rendelkezésre álló valamennyi bizonyíték alapján végzett gondos és pártatlan értékelést követően a Bizottság megállapította, hogy

—

az ügylet a következőkben felsorolt számos piacon nem akadályozná jelentősen a hatékony versenyt, így ezek tárgyalása a továbbiakban nem szükséges: i. azonnali piaci jegyzési, kereskedési és kereskedés utáni szolgáltatások (7); ii. piaci adatok rendelkezésre bocsátása (8); iii. információs szolgáltatások és technológiai megoldások (9); és iv. fedezetkezelési szolgáltatások (10),

| — | az ügylet jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt a származtatott termékek kereskedésének és elszámolásának számos piacán. |
| --- | --- |

—

az ügylet jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt a származtatott termékek kereskedésének és elszámolásának számos piacán.

| 6. | A következőkben található a határozat összefoglalása az alábbi pontok vonatkozásában: a származtatott termékek piacának meghatározása, a verseny értékelése, hatékonysági elemek és korrekciós intézkedések. |
| --- | --- |

6.

A következőkben található a határozat összefoglalása az alábbi pontok vonatkozásában: a származtatott termékek piacának meghatározása, a verseny értékelése, hatékonysági elemek és korrekciós intézkedések.

II.   A PIAC MEGHATÁROZÁSA

| 7. | Az Eurex és a Liffe tőzsdéket működtet, amelyek a származtatott termékek felhasználói számára lehetővé teszik egyes származtatott ügyletek kereskedését és azok elszámolását. A származtatott termékek olyan pénzügyi ügyletek, amelyek értéke az alaptermékből ered, és amelyek lehetővé teszik a kockázat átruházását az egyik gazdasági szereplőről a másikra (11). A származtatott termékek az alaptermék és a származtatott ügylet közötti viszonytól függően határidős, opciós és csereügyletekre oszthatók (12). |
| --- | --- |

7.

Az Eurex és a Liffe tőzsdéket működtet, amelyek a származtatott termékek felhasználói számára lehetővé teszik egyes származtatott ügyletek kereskedését és azok elszámolását. A származtatott termékek olyan pénzügyi ügyletek, amelyek értéke az alaptermékből ered, és amelyek lehetővé teszik a kockázat átruházását az egyik gazdasági szereplőről a másikra (11). A származtatott termékek az alaptermék és a származtatott ügylet közötti viszonytól függően határidős, opciós és csereügyletekre oszthatók (12).

| 8. | A tőzsdéken kereskedett származtatott termékeket az őket kifejlesztő származékos tőzsdék tervezik meg, vezetik be, illetőleg szabályozzák. Közismert nevük „tőzsdén forgalmazott származtatott termékek” (ETDs – exchange traded derivatives). A termékek egyes kategóriáihoz külön előírások és teljesítési folyamatok tartoznak, amelyeket a tőzsde határoz meg, valamint ellenőriz annak érdekében, hogy ezek a leginkább megfeleljenek a fogyasztói szokásoknak (13). A sikeres származtatott termékek rendkívül likvidek lehetnek, naponta több millió alkalommal kereskedhetik őket (14). |
| --- | --- |

8.

A tőzsdéken kereskedett származtatott termékeket az őket kifejlesztő származékos tőzsdék tervezik meg, vezetik be, illetőleg szabályozzák. Közismert nevük „tőzsdén forgalmazott származtatott termékek” (ETDs – exchange traded derivatives). A termékek egyes kategóriáihoz külön előírások és teljesítési folyamatok tartoznak, amelyeket a tőzsde határoz meg, valamint ellenőriz annak érdekében, hogy ezek a leginkább megfeleljenek a fogyasztói szokásoknak (13). A sikeres származtatott termékek rendkívül likvidek lehetnek, naponta több millió alkalommal kereskedhetik őket (14).

| 9. | Származtatott termékek kereskedése a vevők és az eladók, vagyis két olyan fél párosítását (ún. matching) jelenti, akik készek elfoglalni ugyanazon ügylet ellentétes pozícióit. A vevők és az eladók párosítása két- vagy többoldalú lehet. Amennyiben a párosítás kétoldalú, úgy az árajánlatra és az ügylet végrehajtására két fél között kerül sor anélkül, hogy a kereskedésről más piaci szereplők tudomást szereznének. A kétoldalú párosításra csak tőzsdén kívüli területen kerül sor, a beszédalapú brókeri rendszeren vagy telefonos kereskedésen keresztül (15). A többoldalú párosítás esetében a piaci szereplők figyelemmel kísérhetik a többi piaci szereplő árajánlatait, valamint a piacon végrehajtott kereskedéseket. A származtatott termékek vevőinek és eladóinak többoldalú párosítására vagy a tőzsdén, vagy amennyiben az ügylet tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékeket érint, a broker-dealer társaságok által üzemeltetett tőzsdén kívüli kereskedési platformokon keresztül kerül sor (16). |
| --- | --- |

9.

Származtatott termékek kereskedése a vevők és az eladók, vagyis két olyan fél párosítását (ún. matching) jelenti, akik készek elfoglalni ugyanazon ügylet ellentétes pozícióit. A vevők és az eladók párosítása két- vagy többoldalú lehet. Amennyiben a párosítás kétoldalú, úgy az árajánlatra és az ügylet végrehajtására két fél között kerül sor anélkül, hogy a kereskedésről más piaci szereplők tudomást szereznének. A kétoldalú párosításra csak tőzsdén kívüli területen kerül sor, a beszédalapú brókeri rendszeren vagy telefonos kereskedésen keresztül (15). A többoldalú párosítás esetében a piaci szereplők figyelemmel kísérhetik a többi piaci szereplő árajánlatait, valamint a piacon végrehajtott kereskedéseket. A származtatott termékek vevőinek és eladóinak többoldalú párosítására vagy a tőzsdén, vagy amennyiben az ügylet tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékeket érint, a broker-dealer társaságok által üzemeltetett tőzsdén kívüli kereskedési platformokon keresztül kerül sor (16).

| 10. | A származékos piac meghatározása tekintetében a bejelentő felek azt állították, hogy a tárgyalt esetben az érintett piac a kockázatátadás egyetlen globális piaca, amely magában foglalja a származtatott termékek széles skálájának tőzsdén, illetve tőzsdén kívüli kereskedését, függetlenül az alapterméktől. Azzal érveltek, hogy a származtatott termékek minden esetben ugyanazt a funkciót töltik be, valamint hogy a piac keresleti oldalát egy magas színvonalú pénzügyi intézmények alkotta nemzetközi közösség képviseli. Állításuk szerint kínálati szemszögből nézve egyre nagyobb mértékben egységesülnek a tőzsdén és tőzsdén kívül (OTC) forgalmazott származtatott termékek működésének jellemzői, valamint a vonatkozó kereskedési mechanizmusok. Ezenfelül, a bejelentő felek azt állították, hogy a tőzsdei és a tőzsdén kívüli környezetre vonatkozó jelenlegi szabályozások konvergenciája vélhetőleg még homogénebbé teszi a tőzsdén kívüli és a tőzsdei környezetet (17). |
| --- | --- |

10.

A származékos piac meghatározása tekintetében a bejelentő felek azt állították, hogy a tárgyalt esetben az érintett piac a kockázatátadás egyetlen globális piaca, amely magában foglalja a származtatott termékek széles skálájának tőzsdén, illetve tőzsdén kívüli kereskedését, függetlenül az alapterméktől. Azzal érveltek, hogy a származtatott termékek minden esetben ugyanazt a funkciót töltik be, valamint hogy a piac keresleti oldalát egy magas színvonalú pénzügyi intézmények alkotta nemzetközi közösség képviseli. Állításuk szerint kínálati szemszögből nézve egyre nagyobb mértékben egységesülnek a tőzsdén és tőzsdén kívül (OTC) forgalmazott származtatott termékek működésének jellemzői, valamint a vonatkozó kereskedési mechanizmusok. Ezenfelül, a bejelentő felek azt állították, hogy a tőzsdei és a tőzsdén kívüli környezetre vonatkozó jelenlegi szabályozások konvergenciája vélhetőleg még homogénebbé teszi a tőzsdén kívüli és a tőzsdei környezetet (17).

| 11. | A határozat arra a következtetésre jut, hogy a származtatott termékek piacát azon eszközosztályok vonatkozásában, amelyek tekintetében a bejelentő felek között átfedés mutatkozik, elsődlegesen a végrehajtási környezet szerint, azaz a tőzsdén, illetőleg a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek piacára kellene felosztani (18). A tőzsdén forgalmazott származtatott termékek inkább kiegészítik, semmint helyettesítenék a tőzsdén kívüli származtatott termékeket. Míg a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek tökéletes fedezetként használhatók bármely kockázat tekintetében, a tőzsdén forgalmazott származtatott termékeket egyaránt használják pozíciószerzésre, valamint rövid távú, nem tökéletes fedezet biztosítására a tökéletes fedezet megtalálásáig (19). |
| --- | --- |

11.

A határozat arra a következtetésre jut, hogy a származtatott termékek piacát azon eszközosztályok vonatkozásában, amelyek tekintetében a bejelentő felek között átfedés mutatkozik, elsődlegesen a végrehajtási környezet szerint, azaz a tőzsdén, illetőleg a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek piacára kellene felosztani (18). A tőzsdén forgalmazott származtatott termékek inkább kiegészítik, semmint helyettesítenék a tőzsdén kívüli származtatott termékeket. Míg a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek tökéletes fedezetként használhatók bármely kockázat tekintetében, a tőzsdén forgalmazott származtatott termékeket egyaránt használják pozíciószerzésre, valamint rövid távú, nem tökéletes fedezet biztosítására a tökéletes fedezet megtalálásáig (19).

| 12. | Szemben a bejelentő felek azon állításával, miszerint a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek 90 %-a szabványosított, és hogy ez a szabványosítás – együttesen a piac szabályozására vonatkozó fejleményekkel – drasztikusan növeli a tőzsdén kívüli származtatott termékek által a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekre gyakorolt versenynyomást, a határozat arra a következtetésre jutott, hogy a tőzsdén kívüli származtatott termékek csupán jogi értelemben tekinthetők szabványosnak, a jelentős gazdasági paraméterek alapján viszont nem, valamint hogy más helyzetekben használatosak, mint a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek, ami határt szab annak a versenynyomásnak, amelyet a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek a tőzsdén kereskedett származtatott termékekre esetlegesen gyakorolnak (20). |
| --- | --- |

12.

Szemben a bejelentő felek azon állításával, miszerint a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek 90 %-a szabványosított, és hogy ez a szabványosítás – együttesen a piac szabályozására vonatkozó fejleményekkel – drasztikusan növeli a tőzsdén kívüli származtatott termékek által a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekre gyakorolt versenynyomást, a határozat arra a következtetésre jutott, hogy a tőzsdén kívüli származtatott termékek csupán jogi értelemben tekinthetők szabványosnak, a jelentős gazdasági paraméterek alapján viszont nem, valamint hogy más helyzetekben használatosak, mint a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek, ami határt szab annak a versenynyomásnak, amelyet a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek a tőzsdén kereskedett származtatott termékekre esetlegesen gyakorolnak (20).

| 13. | Jóllehet a tőzsdék egymással is versenyben állnak azért, hogy a jelenleg tőzsdén kívül forgalmazott termékek tőzsdére terelésével növeljék forgalmukat, a Bizottság határozatában úgy véli, hogy a tények nem bizonyították a tőzsdén és a tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékek felcserélhetőségét, hanem ehelyett egy természetes, egy irányba mutató tendenciára utalnak, melynek keretében a tőzsdén kívül megkötött ügyletek – kellő szabványosítást követően – a szabályozott tőzsdék felé mozdulnak el, ahol az említett ügyletekre jellemző likviditás végül kialakul. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a határozat által érintett eszközosztályok tekintetében a tőzsdén kívüli származtatott termékek nem gyakorolnak versenynyomást a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekre, valamint nem is helyettesítik azokat (21). |
| --- | --- |

13.

Jóllehet a tőzsdék egymással is versenyben állnak azért, hogy a jelenleg tőzsdén kívül forgalmazott termékek tőzsdére terelésével növeljék forgalmukat, a Bizottság határozatában úgy véli, hogy a tények nem bizonyították a tőzsdén és a tőzsdén kívül kereskedett származtatott termékek felcserélhetőségét, hanem ehelyett egy természetes, egy irányba mutató tendenciára utalnak, melynek keretében a tőzsdén kívül megkötött ügyletek – kellő szabványosítást követően – a szabályozott tőzsdék felé mozdulnak el, ahol az említett ügyletekre jellemző likviditás végül kialakul. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a határozat által érintett eszközosztályok tekintetében a tőzsdén kívüli származtatott termékek nem gyakorolnak versenynyomást a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekre, valamint nem is helyettesítik azokat (21).

| 14. | Emellett az a tény, hogy a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekről a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékekre való áttérés nem megfigyelhető (kivéve az egyes ügyfelek esetében a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekhez hasonlító hasonmás termékekre való kis mértékű áttérést) összhangban áll azzal a ténnyel, hogy a jegyzett származtatott termékek és különösen azok, amelyek kereskedése a tőzsdék megbízási nyilvántartásain keresztül történik, általában nem alkalmasak a tőzsdei forgalmazásról a tőzsdén kívüli kereskedésre való áttérésre (22). |
| --- | --- |

14.

Emellett az a tény, hogy a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekről a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékekre való áttérés nem megfigyelhető (kivéve az egyes ügyfelek esetében a tőzsdén forgalmazott származtatott termékekhez hasonlító hasonmás termékekre való kis mértékű áttérést) összhangban áll azzal a ténnyel, hogy a jegyzett származtatott termékek és különösen azok, amelyek kereskedése a tőzsdék megbízási nyilvántartásain keresztül történik, általában nem alkalmasak a tőzsdei forgalmazásról a tőzsdén kívüli kereskedésre való áttérésre (22).

| 15. | E tekintetben a határozat megállapítja, hogy a származtatott termékek használóinak egy csoportja működési struktúrája, kockázatkezelési szokásai, számviteli okok vagy különböző szabályozások miatt csak tőzsdén forgalmazott származtatott termékeket tarthat portfólióiban, illetőleg portfólióit kizárólag tőzsdén forgalmazott származtatott termékekkel fedezheti. Az ügyfelek említett kategóriája lakossági befektetőket, valamint bizonyos intézményi piaci szereplőket foglal magában, akik tőzsdén kívül még közvetítő útján sem kereskednek származtatott termékekkel. |
| --- | --- |

15.

E tekintetben a határozat megállapítja, hogy a származtatott termékek használóinak egy csoportja működési struktúrája, kockázatkezelési szokásai, számviteli okok vagy különböző szabályozások miatt csak tőzsdén forgalmazott származtatott termékeket tarthat portfólióiban, illetőleg portfólióit kizárólag tőzsdén forgalmazott származtatott termékekkel fedezheti. Az ügyfelek említett kategóriája lakossági befektetőket, valamint bizonyos intézményi piaci szereplőket foglal magában, akik tőzsdén kívül még közvetítő útján sem kereskednek származtatott termékekkel.

| 16. | A határozat emellett arra a következtetésre jut, hogy még azon ügyfelek számára is, akik tőzsdén és tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékekkel egyaránt kereskednek, a származtatott termékek e két fajtájának egymással való közvetlen helyettesítésére irányuló képessége a legjobb esetben is csak a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek ún. hasonmásaira („lookalikes”) korlátozódna (23) (e termékek ugyanazon gazdasági kockázatoknak vannak kivéve, mint a tőzsdén forgalmazott termékek, ugyanakkor kétoldalúan, tőzsdén kívül kereskednek velük, és nem kerülnek elszámolásra központi szerződő fél által (24); e termékek csupán kis részét képezik a tőzsdén kívüli környezetben rendelkezésre álló valamennyi terméknek, és alapvetően a bankközi piacon működő nagy bankok számára, valamint általuk kerültek kialakításra). A tőzsdén kívül forgalmazott termékek többsége más ügyféligényeket igyekszik kielégíteni, mint a tőzsdén forgalmazott termékek, különös tekintettel az egyedi tökéletes fedezetre, amelyet egy tőzsdén forgalmazott ügylet nem tesz lehetővé (25). A határozat azt a következtetést vonja le, hogy nyitva hagyható az a kérdés, hogy a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásai ugyanahhoz a piachoz tartoznak-e, mint a központi megbízási nyilvántartásokon keresztül kereskedett ügyletek, mivel a verseny értékelésén nem változtat az, ha hasonmás termékek is szerepelnek benne (26). |
| --- | --- |

16.

A határozat emellett arra a következtetésre jut, hogy még azon ügyfelek számára is, akik tőzsdén és tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékekkel egyaránt kereskednek, a származtatott termékek e két fajtájának egymással való közvetlen helyettesítésére irányuló képessége a legjobb esetben is csak a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek ún. hasonmásaira („lookalikes”) korlátozódna (23) (e termékek ugyanazon gazdasági kockázatoknak vannak kivéve, mint a tőzsdén forgalmazott termékek, ugyanakkor kétoldalúan, tőzsdén kívül kereskednek velük, és nem kerülnek elszámolásra központi szerződő fél által (24); e termékek csupán kis részét képezik a tőzsdén kívüli környezetben rendelkezésre álló valamennyi terméknek, és alapvetően a bankközi piacon működő nagy bankok számára, valamint általuk kerültek kialakításra). A tőzsdén kívül forgalmazott termékek többsége más ügyféligényeket igyekszik kielégíteni, mint a tőzsdén forgalmazott termékek, különös tekintettel az egyedi tökéletes fedezetre, amelyet egy tőzsdén forgalmazott ügylet nem tesz lehetővé (25). A határozat azt a következtetést vonja le, hogy nyitva hagyható az a kérdés, hogy a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásai ugyanahhoz a piachoz tartoznak-e, mint a központi megbízási nyilvántartásokon keresztül kereskedett ügyletek, mivel a verseny értékelésén nem változtat az, ha hasonmás termékek is szerepelnek benne (26).

| 17. | A határozat arra a következtetésre jut, hogy a származtatott termékek használói esetében az ilyen termékek kereskedésére irányuló kereslet legtöbbször egy bizonyos eszközosztályra irányul, és nem helyettesíthető egy attól eltérő eszközosztállyal. A fedezeti célok esetében a származtatott termékek felhasználói egy bizonyos eszközben fennálló pozíciójukhoz kapcsolódó kockázatra keresnek fedezetet. Amennyiben a származtatott termékeket befektetési célokra használják fel, szintén pontosan ügyelnek az eszköz típusára (27). |
| --- | --- |

17.

A határozat arra a következtetésre jut, hogy a származtatott termékek használói esetében az ilyen termékek kereskedésére irányuló kereslet legtöbbször egy bizonyos eszközosztályra irányul, és nem helyettesíthető egy attól eltérő eszközosztállyal. A fedezeti célok esetében a származtatott termékek felhasználói egy bizonyos eszközben fennálló pozíciójukhoz kapcsolódó kockázatra keresnek fedezetet. Amennyiben a származtatott termékeket befektetési célokra használják fel, szintén pontosan ügyelnek az eszköz típusára (27).

| 18. | A bejelentő felek főként a következő alaptermékek vonatkozásában kínálnak származtatott termékeket: európai kamatlábak, amelyek hosszú lejáratú kamatlábakra vagy tőkepiaci kamatlábakra, illetőleg rövid lejáratú kamatlábakra vagy pénzpiaci kamatlábakra bonthatók; európai részvények, amelyeket további részekre lehet felosztani a mögöttes részvényeknek megfelelően; európai részvényindexek (páneurópai és nemzeti szinten) (28). |
| --- | --- |

18.

A bejelentő felek főként a következő alaptermékek vonatkozásában kínálnak származtatott termékeket: európai kamatlábak, amelyek hosszú lejáratú kamatlábakra vagy tőkepiaci kamatlábakra, illetőleg rövid lejáratú kamatlábakra vagy pénzpiaci kamatlábakra bonthatók; európai részvények, amelyeket további részekre lehet felosztani a mögöttes részvényeknek megfelelően; európai részvényindexek (páneurópai és nemzeti szinten) (28).

| 19. | A határozat arra a következtetésre jut, hogy a különféle pénznemeken alapuló származtatott kamatügyletek, akár rövid, akár hosszú távúak, általában nem helyettesíthetők, mivel szerves kapcsolatban állnak az alaptermék alapját képező pénznemmel (29). A határozat nyitva hagyta a jegyzett származtatott kamatügyletek piacának pontos meghatározását, valamint ezek felosztását rövid és hosszú lejáratú kamatügyletekre, mivel az ügylet a lehetséges piacok bármely meghatározása esetén a legközelebbi tényleges és potenciális versenytárs kiiktatásához vezetett volna (30). |
| --- | --- |

19.

A határozat arra a következtetésre jut, hogy a különféle pénznemeken alapuló származtatott kamatügyletek, akár rövid, akár hosszú távúak, általában nem helyettesíthetők, mivel szerves kapcsolatban állnak az alaptermék alapját képező pénznemmel (29). A határozat nyitva hagyta a jegyzett származtatott kamatügyletek piacának pontos meghatározását, valamint ezek felosztását rövid és hosszú lejáratú kamatügyletekre, mivel az ügylet a lehetséges piacok bármely meghatározása esetén a legközelebbi tényleges és potenciális versenytárs kiiktatásához vezetett volna (30).

| 20. | Az európai részvényderivatívák vonatkozásában a határozat – elismerve, hogy a keresleti oldal szemszögét tekintve nem helyettesíthetők egymással a különböző részvényekből származtatott termékek (31) – megállapítja, hogy a kereskedők esetében nem egy részvényderivatíva egyszeri alkalommal történő megvásárlásáról, hanem általában szélesebb körű kereskedési stratégiák végrehajtásáról van szó (32). A határozat azonban nyitva hagyja azt a kérdést, hogy a jegyzett határidős részvényügyletek és opciós ügyletek termékpiacát fel kell-e osztani az egyes részvényeknek megfelelően, vagy ez magában foglalja-e a részvények széles körét, mivel a piac valamennyi alternatív elhatárolása (egyedi, nemzeti és európai szinten) a hatékony verseny jelentős akadályozásához vezet (33). |
| --- | --- |

20.

Az európai részvényderivatívák vonatkozásában a határozat – elismerve, hogy a keresleti oldal szemszögét tekintve nem helyettesíthetők egymással a különböző részvényekből származtatott termékek (31) – megállapítja, hogy a kereskedők esetében nem egy részvényderivatíva egyszeri alkalommal történő megvásárlásáról, hanem általában szélesebb körű kereskedési stratégiák végrehajtásáról van szó (32). A határozat azonban nyitva hagyja azt a kérdést, hogy a jegyzett határidős részvényügyletek és opciós ügyletek termékpiacát fel kell-e osztani az egyes részvényeknek megfelelően, vagy ez magában foglalja-e a részvények széles körét, mivel a piac valamennyi alternatív elhatárolása (egyedi, nemzeti és európai szinten) a hatékony verseny jelentős akadályozásához vezet (33).

| 21. | A részvényindexeken alapuló származtatott termékek tekintetében a határozat arra a következtetésre jut, hogy a keresleti oldal szempontjából az egyes indexek nem helyettesíthetők egymással, mivel eltérő kitettségeket tartalmaznak (34). A kínálati oldal vonatkozásában megállapítandó, hogy a részvényindexeket általában védi a szellemi tulajdonhoz fűződő jog, és így nem használhatók szabadon. Ezért külön termékpiacok léteznek a bejelentő felek által forgalmazott minden egyes részvényindexcsalád kereskedése és elszámolása tekintetében. A határozat ugyanakkor arra a következtetésre jut, hogy a bejelentő felek egymás versenytársai az új európai (páneurópai, illetve nemzeti) indextermékek területét érintő innováció tekintetében (35). |
| --- | --- |

21.

A részvényindexeken alapuló származtatott termékek tekintetében a határozat arra a következtetésre jut, hogy a keresleti oldal szempontjából az egyes indexek nem helyettesíthetők egymással, mivel eltérő kitettségeket tartalmaznak (34). A kínálati oldal vonatkozásában megállapítandó, hogy a részvényindexeket általában védi a szellemi tulajdonhoz fűződő jog, és így nem használhatók szabadon. Ezért külön termékpiacok léteznek a bejelentő felek által forgalmazott minden egyes részvényindexcsalád kereskedése és elszámolása tekintetében. A határozat ugyanakkor arra a következtetésre jut, hogy a bejelentő felek egymás versenytársai az új európai (páneurópai, illetve nemzeti) indextermékek területét érintő innováció tekintetében (35).

| 22. | A határozat szerint az opciók, a határidős ügyletek és a csereügyletek különböző eszközöknek minősülnek, amelyeket különböző célokra használnak. A határozat arra a következtetésre jut, hogy a csereügyletek külön kategóriát képeznek eltérő jellemzőik (egy meghatározott időponthoz igazítják őket), felhasználásuk (legalább 2 éven át kereskedik őket) és a kereskedési környezet miatt (csak tőzsdén kívüli forgalmazás). Keresleti oldal szemszögéből nézve, az opciók és a határidős ügyletek kereskedése iránti keresletet általában az ügylet típusa határozza meg, így a határidős ügyletek és az opciók nem tekinthetők felcserélhetőnek. A kínálati oldal szemszögéből nézve megállapítható, hogy a tőzsdék egyaránt kínálnak határidős és opciós ügyleteket olyan alaptermékekben, amelyekből származtatott terméket képeztek, mivel egy tőzsde minimális költségen kínálhat opciós ügyleteket a határidős piacon általa már forgalmazott mögöttes alaptermékben. A határozat azonban nyitva hagyja azt a kérdést, hogy a határidős és opciós ügyletek ugyanahhoz a termékpiachoz tartoznak-e, mivel ez ebben az ügyben nincs kihatással a verseny értékelésére (36)
   (37). |
| --- | --- |

22.

A határozat szerint az opciók, a határidős ügyletek és a csereügyletek különböző eszközöknek minősülnek, amelyeket különböző célokra használnak. A határozat arra a következtetésre jut, hogy a csereügyletek külön kategóriát képeznek eltérő jellemzőik (egy meghatározott időponthoz igazítják őket), felhasználásuk (legalább 2 éven át kereskedik őket) és a kereskedési környezet miatt (csak tőzsdén kívüli forgalmazás). Keresleti oldal szemszögéből nézve, az opciók és a határidős ügyletek kereskedése iránti keresletet általában az ügylet típusa határozza meg, így a határidős ügyletek és az opciók nem tekinthetők felcserélhetőnek. A kínálati oldal szemszögéből nézve megállapítható, hogy a tőzsdék egyaránt kínálnak határidős és opciós ügyleteket olyan alaptermékekben, amelyekből származtatott terméket képeztek, mivel egy tőzsde minimális költségen kínálhat opciós ügyleteket a határidős piacon általa már forgalmazott mögöttes alaptermékben. A határozat azonban nyitva hagyja azt a kérdést, hogy a határidős és opciós ügyletek ugyanahhoz a termékpiachoz tartoznak-e, mivel ez ebben az ügyben nincs kihatással a verseny értékelésére (36)
   (37).

| 23. | Végeredményben a származtatott termékek kereskedése és elszámolása tekintetében érintett piacok, amelyeken a bejelentő felek tevékenysége átfedi egymást, és amelyen az ügylet hatásait értékelésnek vetették alá, a következők:






  — | azon vevők tekintetében, akik csupán tőzsdén forgalmazott származtatott termékekkel kereskedhetnek, az érintett piacok a következőket foglalják magukban: az európai kamatlábakon alapuló, tőzsdén kereskedett határidős és opciós ügyletek piaca, adott esetben felbontva rövid és hosszú lejáratú kamatláb-ügyletekre, az európai részvényeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca, továbbá a termékinnováció tekintetében az európai részvényindexeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca, |
| --- | --- | --- |

23.

Végeredményben a származtatott termékek kereskedése és elszámolása tekintetében érintett piacok, amelyeken a bejelentő felek tevékenysége átfedi egymást, és amelyen az ügylet hatásait értékelésnek vetették alá, a következők:

—

azon vevők tekintetében, akik csupán tőzsdén forgalmazott származtatott termékekkel kereskedhetnek, az érintett piacok a következőket foglalják magukban: az európai kamatlábakon alapuló, tőzsdén kereskedett határidős és opciós ügyletek piaca, adott esetben felbontva rövid és hosszú lejáratú kamatláb-ügyletekre, az európai részvényeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca, továbbá a termékinnováció tekintetében az európai részvényindexeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca,

| — | azon vevők tekintetében, akik egyaránt kereskednek tőzsdén és tőzsdén kívüli forgalmazott származtatott termékekkel, az érintett piacok a következőket foglalják magukban: a tőzsdén kereskedett európai kamatlábakon alapuló, tőzsdén kereskedett határidős és opciós ügyletek piaca, adott esetben felbontva rövid és hosszú lejáratú kamatlábügyletekre és ideértve adott esetben a tőzsdén forgalmazott kamatderivatívák hasonmásait is, az európai részvényeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca, ideértve adott esetben a tőzsdén forgalmazott részvényderivatívák hasonmásait is, továbbá a termékinnováció tekintetében az európai részvényindexeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca. Tekintettel azonban a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásait magában foglaló szegmens kis méretére, nyitva hagyható a kérdés, hogy ezen ügyfélkategória tekintetében a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásai ugyanahhoz a piachoz tartoznak-e, mint a központi megbízási nyilvántartásokon keresztül forgalmazott származtatott tőzsdei termékek. A verseny értékelését ugyanis nem befolyásolja, hogy ezen ügyfélkategória tekintetében a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásait az érintett termékpiachoz soroljuk-e vagy sem (38)
   (39). |
| --- | --- |

—

azon vevők tekintetében, akik egyaránt kereskednek tőzsdén és tőzsdén kívüli forgalmazott származtatott termékekkel, az érintett piacok a következőket foglalják magukban: a tőzsdén kereskedett európai kamatlábakon alapuló, tőzsdén kereskedett határidős és opciós ügyletek piaca, adott esetben felbontva rövid és hosszú lejáratú kamatlábügyletekre és ideértve adott esetben a tőzsdén forgalmazott kamatderivatívák hasonmásait is, az európai részvényeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca, ideértve adott esetben a tőzsdén forgalmazott részvényderivatívák hasonmásait is, továbbá a termékinnováció tekintetében az európai részvényindexeken alapuló határidős és opciós ügyletek piaca. Tekintettel azonban a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásait magában foglaló szegmens kis méretére, nyitva hagyható a kérdés, hogy ezen ügyfélkategória tekintetében a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásai ugyanahhoz a piachoz tartoznak-e, mint a központi megbízási nyilvántartásokon keresztül forgalmazott származtatott tőzsdei termékek. A verseny értékelését ugyanis nem befolyásolja, hogy ezen ügyfélkategória tekintetében a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek hasonmásait az érintett termékpiachoz soroljuk-e vagy sem (38)
   (39).

| 24. | A földrajzi piac tekintetében a határozat megállapítja, hogy függetlenül attól, hogy a korábban ismertetett egyes érintett termékpiacok földrajzi kiterjedése világméretűként vagy az EGT-re korlátozva kerül meghatározásra, a tervezett ügylet mindkét alternatív piaci meghatározás esetén akadályozza a hatékony versenyt. Ennek oka, hogy míg a keresleti oldalon világszerte találhatók ügyfelek, a kínálati oldalon csak az Eurex és a Liffe (és némileg korlátozottabb mértékben néhány más európai tőzsde) kínál európai alaptermékeken alapuló származtatott termékeket olyan területeken, amelyeken a bejelentő felek között jelentős átfedések vannak (40). |
| --- | --- |

24.

A földrajzi piac tekintetében a határozat megállapítja, hogy függetlenül attól, hogy a korábban ismertetett egyes érintett termékpiacok földrajzi kiterjedése világméretűként vagy az EGT-re korlátozva kerül meghatározásra, a tervezett ügylet mindkét alternatív piaci meghatározás esetén akadályozza a hatékony versenyt. Ennek oka, hogy míg a keresleti oldalon világszerte találhatók ügyfelek, a kínálati oldalon csak az Eurex és a Liffe (és némileg korlátozottabb mértékben néhány más európai tőzsde) kínál európai alaptermékeken alapuló származtatott termékeket olyan területeken, amelyeken a bejelentő felek között jelentős átfedések vannak (40).

III.   A VERSENY ÉRTÉKELÉSE

| 25. | A bejelentő felek de facto az egyedüli szereplői a tőzsdén forgalmazott európai kamatderivatívák piacának, valamint domináns pozíciót foglalnak el a részvényderivatívák (41) és a részvényindexen alapuló származtatott termékek kereskedésében. A két szereplő együttesen a világszerte kereskedett, európai alaptermékeken alapuló származtatott termékek 90 %-át tartja ellenőrzése alatt:






  — | a tőzsdén forgalmazott európai kamatderivatívák tekintetében az Eurex és a Liffe közösen a piac [90-100 %-át] (NYSE [40-50 %] és DB [40-50 %]) tartják ellenőrzésük alatt, |
| --- | --- | --- |

25.

A bejelentő felek de facto az egyedüli szereplői a tőzsdén forgalmazott európai kamatderivatívák piacának, valamint domináns pozíciót foglalnak el a részvényderivatívák (41) és a részvényindexen alapuló származtatott termékek kereskedésében. A két szereplő együttesen a világszerte kereskedett, európai alaptermékeken alapuló származtatott termékek 90 %-át tartja ellenőrzése alatt:

—

a tőzsdén forgalmazott európai kamatderivatívák tekintetében az Eurex és a Liffe közösen a piac [90-100 %-át] (NYSE [40-50 %] és DB [40-50 %]) tartják ellenőrzésük alatt,

| — | a tőzsdén forgalmazott európai részvényindex-derivatívák tekintetében a DB a STOXX indexen alapuló származtatott termékek [90-100 %-át] tartja ellenőrzése alatt, míg a NYX gyakorlatilag kvázi monopolhelyzetben van az egyesült királyságbeli FTSE indexen alapuló termékek piacán (a Turquoise szintén rendelkezik a FTSE-re vonatkozó licensszel). Az Eurex és a Liffe saját nemzeti indexei tekintetében rendelkezik monopóliummal (DAX, CAC, AEX, BEL és PSI), |
| --- | --- |

—

a tőzsdén forgalmazott európai részvényindex-derivatívák tekintetében a DB a STOXX indexen alapuló származtatott termékek [90-100 %-át] tartja ellenőrzése alatt, míg a NYX gyakorlatilag kvázi monopolhelyzetben van az egyesült királyságbeli FTSE indexen alapuló termékek piacán (a Turquoise szintén rendelkezik a FTSE-re vonatkozó licensszel). Az Eurex és a Liffe saját nemzeti indexei tekintetében rendelkezik monopóliummal (DAX, CAC, AEX, BEL és PSI),

| — | a tőzsdén forgalmazott európai részvényderivatívák tekintetében a NYX [20-30 %-ot] a DB [60-70 %-ot] tart ellenőrzése alatt, ami összesen [80-90 %-ot] jelent. Itt jelentős átfedések vannak a Belgiumból, Franciaországból, Ausztriából, Finnországból, Németországból, Olaszországból, Portugáliából, Svájcból és az Egyesült Királyságból származó részvényekre vonatkozó ügyletek felei között (42). |
| --- | --- |

—

a tőzsdén forgalmazott európai részvényderivatívák tekintetében a NYX [20-30 %-ot] a DB [60-70 %-ot] tart ellenőrzése alatt, ami összesen [80-90 %-ot] jelent. Itt jelentős átfedések vannak a Belgiumból, Franciaországból, Ausztriából, Finnországból, Németországból, Olaszországból, Portugáliából, Svájcból és az Egyesült Királyságból származó részvényekre vonatkozó ügyletek felei között (42).

III.1.   A származtatott termékek kereskedését és elszámolását érintő verseny általános paraméterei

| 26. | A kereskedés teljes költsége több elemből tevődik össze: i. tőzsdei és elszámolási díjak, továbbá biztosítéki költségek (közvetlen összetevő), ii. a vételi és ajánlati ár közötti realizált különbözet és a piaci hatások (közvetett). Utóbbi komponensek mértéke jellemzően az előbbiek többszöröse. A tőzsdék nemcsak a kereskedés költségeinek közvetlen összetevői terén állnak versenyben egymással, hanem azon ösztönzők tekintetében is, amelyek a közvetett összetevők csökkentését hivatottak szolgálni. A globális díjakat (headline fees) eseti alapon kiegészítik az egyéni tagokra vonatkozó kedvezmények. A verseny általánosságban alacsonyabb díjakat, hatékonyabb fedezeti politikákat és nagyobb likviditást eredményez (43). |
| --- | --- |

26.

A kereskedés teljes költsége több elemből tevődik össze: i. tőzsdei és elszámolási díjak, továbbá biztosítéki költségek (közvetlen összetevő), ii. a vételi és ajánlati ár közötti realizált különbözet és a piaci hatások (közvetett). Utóbbi komponensek mértéke jellemzően az előbbiek többszöröse. A tőzsdék nemcsak a kereskedés költségeinek közvetlen összetevői terén állnak versenyben egymással, hanem azon ösztönzők tekintetében is, amelyek a közvetett összetevők csökkentését hivatottak szolgálni. A globális díjakat (headline fees) eseti alapon kiegészítik az egyéni tagokra vonatkozó kedvezmények. A verseny általánosságban alacsonyabb díjakat, hatékonyabb fedezeti politikákat és nagyobb likviditást eredményez (43).

| 27. | A jegyzett termékek terén fennálló fej fej melletti versenyen (44) kívül a tőzsdék abban is versengenek egymással, hogy vonzó, új termékeket kínáljanak a meglévő ügyfeleik számára. Ez a fajta verseny figyelembe veszi azt a tényt, hogy egy sikeres termék jelentős időtartamon át könnyedén a likviditás teljes vagy számottevő részét adhatja (45). |
| --- | --- |

27.

A jegyzett termékek terén fennálló fej fej melletti versenyen (44) kívül a tőzsdék abban is versengenek egymással, hogy vonzó, új termékeket kínáljanak a meglévő ügyfeleik számára. Ez a fajta verseny figyelembe veszi azt a tényt, hogy egy sikeres termék jelentős időtartamon át könnyedén a likviditás teljes vagy számottevő részét adhatja (45).

| 28. | A tőzsdék a rendszereik teljesítőképessége és a kereskedési funkciók tekintetében, valamint a folyamatok és a piac kialakítása terén is versenyben állnak egymással. Jóllehet az ezeket a területeket érintő innovációt részben az ügyfélkereslet irányítja, emellett azonban a versenyhelyzet, valamint annak a kockázata is befolyásolja, hogy – amint az a Bund-kontraktus esetében történt – a likviditás elvándorolhat, amennyiben egy tőzsde elmarad versenytársaitól (46). |
| --- | --- |

28.

A tőzsdék a rendszereik teljesítőképessége és a kereskedési funkciók tekintetében, valamint a folyamatok és a piac kialakítása terén is versenyben állnak egymással. Jóllehet az ezeket a területeket érintő innovációt részben az ügyfélkereslet irányítja, emellett azonban a versenyhelyzet, valamint annak a kockázata is befolyásolja, hogy – amint az a Bund-kontraktus esetében történt – a likviditás elvándorolhat, amennyiben egy tőzsde elmarad versenytársaitól (46).

| 29. | Az Eurex és a Liffe közötti tényleges és potenciális verseny az új vagy továbbfejlesztett termékek bevezetését érinti (47). A potenciális verseny jelentős fegyelmező erőt jelent a felek között, akik egymás legközelebbi versenytársai mindenkori fedezethalmazuk méreténél és hatókörénél, tagságuknál és szakértelmüknél fogva. A tényleges vagy tervezett verseny számos, múltbéli példája mutatja, hogy a verseny folyamatosan tényleges és jelentős hatással van a díjakra. A kihívó egyes termékek tekintetében meglévő tényleges (adott esetben alacsony) piaci részesedése csak még inkább kiemeli e versenynyomás egzisztenciális jellegét. E kivételesen szoros, belső dokumentumok által bőségesen illusztrált, valamint az ügyfelek és versenytársak által is megerősített versenytársi viszony megszűnne az összefonódás következtében (48). |
| --- | --- |

29.

Az Eurex és a Liffe közötti tényleges és potenciális verseny az új vagy továbbfejlesztett termékek bevezetését érinti (47). A potenciális verseny jelentős fegyelmező erőt jelent a felek között, akik egymás legközelebbi versenytársai mindenkori fedezethalmazuk méreténél és hatókörénél, tagságuknál és szakértelmüknél fogva. A tényleges vagy tervezett verseny számos, múltbéli példája mutatja, hogy a verseny folyamatosan tényleges és jelentős hatással van a díjakra. A kihívó egyes termékek tekintetében meglévő tényleges (adott esetben alacsony) piaci részesedése csak még inkább kiemeli e versenynyomás egzisztenciális jellegét. E kivételesen szoros, belső dokumentumok által bőségesen illusztrált, valamint az ügyfelek és versenytársak által is megerősített versenytársi viszony megszűnne az összefonódás következtében (48).

| 30. | Az a tény, hogy az új ötletek eleinte a tőzsdén kívüli piacon születnek meg, még nem jelenti azt, hogy nem áll fenn a felek között verseny ezen ügyletek szabványosítása és a tőzsdei likviditás megteremtése terén. Ellenkezőleg, a két versenytárs jelentős összegeket fektet az innovációba, és a számos akadály ellenére folyamatosan új termékekkel áll elő. Emellett, még ha az innováció mértéke továbbra is ugyanazon a szinten marad, az ügylet kedvezőtlenül befolyásolta volna gazdasági feltételeket, amelyek között az innovációt végrehajtják és a piac számára elérhetővé teszik (49). A technológia vonatkozásában a MiFID-irányelv óta összegyűjtött pénzpiaci tapasztalatok azt mutatják, hogy a verseny alapvetően felgyorsítja az innováció mértékét. |
| --- | --- |

30.

Az a tény, hogy az új ötletek eleinte a tőzsdén kívüli piacon születnek meg, még nem jelenti azt, hogy nem áll fenn a felek között verseny ezen ügyletek szabványosítása és a tőzsdei likviditás megteremtése terén. Ellenkezőleg, a két versenytárs jelentős összegeket fektet az innovációba, és a számos akadály ellenére folyamatosan új termékekkel áll elő. Emellett, még ha az innováció mértéke továbbra is ugyanazon a szinten marad, az ügylet kedvezőtlenül befolyásolta volna gazdasági feltételeket, amelyek között az innovációt végrehajtják és a piac számára elérhetővé teszik (49). A technológia vonatkozásában a MiFID-irányelv óta összegyűjtött pénzpiaci tapasztalatok azt mutatják, hogy a verseny alapvetően felgyorsítja az innováció mértékét.

III.2.   A felek közötti verseny – európai kamatderivatívák
   (50)

| 31. | Míg a felek közötti közvetlen átfedések az európai kamatderivatívák terén jelenleg korlátozottak (bár semmiképpen sem jelentéktelenek), a határozat arra a következtetésre jutott, hogy az Eurex és a Liffe e területen egymás legközelebbi potenciális versenytársai. |
| --- | --- |

31.

Míg a felek közötti közvetlen átfedések az európai kamatderivatívák terén jelenleg korlátozottak (bár semmiképpen sem jelentéktelenek), a határozat arra a következtetésre jutott, hogy az Eurex és a Liffe e területen egymás legközelebbi potenciális versenytársai.

| 32. | Az átfedések az euróban denominált rövid lejáratú kamatlábakra épülő határidős, valamint opciós ügyleteket érintik, valamint bizonyos mértékben a Liffe által kínált Euribor határidős ügyletek sorozatai és kötegei és a DB által kínált két- és ötéves lejáratú államkötvény-derivatívák fej fej melletti versenyére vonatkoznak. |
| --- | --- |

32.

Az átfedések az euróban denominált rövid lejáratú kamatlábakra épülő határidős, valamint opciós ügyleteket érintik, valamint bizonyos mértékben a Liffe által kínált Euribor határidős ügyletek sorozatai és kötegei és a DB által kínált két- és ötéves lejáratú államkötvény-derivatívák fej fej melletti versenyére vonatkoznak.

| 33. | Az Eurex és a Liffe az euro bevezetésének idején részt vett az Euribor referenciakamatláb létrehozására irányuló több mint egy éves küzdelemben. Az Eurex az elmúlt években kis piaci részesedéssel rendelkezett (2007 óta [0-5 %]) a határidős Euribor-ügyletekben, de a felek együttesen kvázimonopol-helyzetben vannak. Az Eurexen és a Liffe-on kívül egyetlen tőzsde sem rendelkezik jelentős fedezethalmazzal ezen ügyletek tekintetében. A CME által nemrégiben bevezetett Euribor kamatláb szinte egyáltalán nem eredményezett kereskedést. A CME-nek az euróban denominált, rövid lejáratú származtatott termékek vonatkozásában fennálló fedezethalmaza jelentéktelen, így a CME semmilyen módon nem összevethető a Liffe, sőt még az Eurex fedezethalmazával sem. Az Euribor határidős ügyleteit illető opciók vonatkozásában a DB az ügylet bejelentését röviddel megelőző piaci offenzíva által havi volumenét 6 hónap alatt közel 5 %-ra növelte. A részvétel reakció volt az ügyfeleknek a Liffe által kínált feltételekre vonatkozó elégedetlenségére, továbbá amellett, hogy a tényleges verseny egyik epizódja volt, kihangsúlyozza azt a fenyegetést is, amelyet az egymásra gyakorolt lehetséges verseny az Eurex és a Liffe számára jelent. A Liffe végül kénytelen volt csökkenteni a díjakat. |
| --- | --- |

33.

Az Eurex és a Liffe az euro bevezetésének idején részt vett az Euribor referenciakamatláb létrehozására irányuló több mint egy éves küzdelemben. Az Eurex az elmúlt években kis piaci részesedéssel rendelkezett (2007 óta [0-5 %]) a határidős Euribor-ügyletekben, de a felek együttesen kvázimonopol-helyzetben vannak. Az Eurexen és a Liffe-on kívül egyetlen tőzsde sem rendelkezik jelentős fedezethalmazzal ezen ügyletek tekintetében. A CME által nemrégiben bevezetett Euribor kamatláb szinte egyáltalán nem eredményezett kereskedést. A CME-nek az euróban denominált, rövid lejáratú származtatott termékek vonatkozásában fennálló fedezethalmaza jelentéktelen, így a CME semmilyen módon nem összevethető a Liffe, sőt még az Eurex fedezethalmazával sem. Az Euribor határidős ügyleteit illető opciók vonatkozásában a DB az ügylet bejelentését röviddel megelőző piaci offenzíva által havi volumenét 6 hónap alatt közel 5 %-ra növelte. A részvétel reakció volt az ügyfeleknek a Liffe által kínált feltételekre vonatkozó elégedetlenségére, továbbá amellett, hogy a tényleges verseny egyik epizódja volt, kihangsúlyozza azt a fenyegetést is, amelyet az egymásra gyakorolt lehetséges verseny az Eurex és a Liffe számára jelent. A Liffe végül kénytelen volt csökkenteni a díjakat.

| 34. | Az Euribor-sorozatok és -kötegek tekintetében a határozat azt állapította meg, hogy ezek bizonyos felhasználók, nevezetesen a hosszú lejáratú, kereskedelmi kamatlábak tekintetében kitettséggel rendelkező felhasználók vonatkozásában a két- és ötéves futamidejű német államkötvények kamatlábaival versenyeznek, mivel ezek az említett felhasználók számára jobb, bár kevésbé likvid fedezetet biztosítanak (51). A DB kínálata ezen a területen közvetlen nyomás alá helyezi a NYX-et, még ha az ellenkező irányban nem is áll fenn ez a helyzet. |
| --- | --- |

34.

Az Euribor-sorozatok és -kötegek tekintetében a határozat azt állapította meg, hogy ezek bizonyos felhasználók, nevezetesen a hosszú lejáratú, kereskedelmi kamatlábak tekintetében kitettséggel rendelkező felhasználók vonatkozásában a két- és ötéves futamidejű német államkötvények kamatlábaival versenyeznek, mivel ezek az említett felhasználók számára jobb, bár kevésbé likvid fedezetet biztosítanak (51). A DB kínálata ezen a területen közvetlen nyomás alá helyezi a NYX-et, még ha az ellenkező irányban nem is áll fenn ez a helyzet.

| 35. | A határozat ismerteti a Liffe arra vonatkozó erőfeszítéseit, hogy belépjen a német államkötvényekkel kapcsolatos kamatügyletek területére, méghozzá mind közvetlenül, egyenértékű ügyletek által, mind pedig közvetetten, hasonló ügyleteken keresztül (52). A határozat hasonlóképpen körvonalazza az Eurexnek a brit állampapírokon alapuló kamatlábügyletekkel kapcsolatos erőfeszítéseit, amely területen a Liffe jelenleg monopolhelyzetben van (53). |
| --- | --- |

35.

A határozat ismerteti a Liffe arra vonatkozó erőfeszítéseit, hogy belépjen a német államkötvényekkel kapcsolatos kamatügyletek területére, méghozzá mind közvetlenül, egyenértékű ügyletek által, mind pedig közvetetten, hasonló ügyleteken keresztül (52). A határozat hasonlóképpen körvonalazza az Eurexnek a brit állampapírokon alapuló kamatlábügyletekkel kapcsolatos erőfeszítéseit, amely területen a Liffe jelenleg monopolhelyzetben van (53).

| 36. | Jelenleg és belátható időn belül nem jelentenek reális fenyegetést a felek kínálatára a más versenytársak kezdeményezései. Az ügyfeleknek egy a kamatlábakkal való kereskedésre irányuló új platform szponzorálását célzó kísérlete – a Rainbow-projekt – meghiúsult, amikor a Liffe lépéseket tett a saját platformján kereskedett pozíciókkal szembeni nettósítás (54) és fedezetbeszámítás (55) megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

36.

Jelenleg és belátható időn belül nem jelentenek reális fenyegetést a felek kínálatára a más versenytársak kezdeményezései. Az ügyfeleknek egy a kamatlábakkal való kereskedésre irányuló új platform szponzorálását célzó kísérlete – a Rainbow-projekt – meghiúsult, amikor a Liffe lépéseket tett a saját platformján kereskedett pozíciókkal szembeni nettósítás (54) és fedezetbeszámítás (55) megakadályozása érdekében.

| 37. | A felek egymás legközelebbi versenytársai az európai kamatderivatívákat érintő innováció tekintetében is. |
| --- | --- |

37.

A felek egymás legközelebbi versenytársai az európai kamatderivatívákat érintő innováció tekintetében is.

III.3.   A felek közötti verseny – részvényderivatívák
   (56)

| 38. | Ezen a területen, az Eurex és a Liffe hasonló méretű üzleti volumennel bír, és jelentős részben fej fej mellett versenyeznek. A Liffe-on keresztül rendelkezésre álló határidős ügyletek 75 %-a és az opciós ügyletek 63 %-a az Eurexen keresztül is hozzáférhető. Emellett az Eurex hasonmás termékei a Liffe-on keresztül is elszámolhatók. A részvényderivatívák tekintetében a DB hazai piacán (Németország) a kereskedés több mint 20 %-a a Liffe-on keresztül történik. A francia származtatott termékek több mint egynegyedét az Eurexen kereskedik. Számos részvény esetében a kereskedés nagy része a hazai piacon kívül történik. A felek valamennyi hazai piacuk tekintetében átfedik egymást, és ezeken [90-100 %-os] együttes piaci részesedéssel rendelkeznek. |
| --- | --- |

38.

Ezen a területen, az Eurex és a Liffe hasonló méretű üzleti volumennel bír, és jelentős részben fej fej mellett versenyeznek. A Liffe-on keresztül rendelkezésre álló határidős ügyletek 75 %-a és az opciós ügyletek 63 %-a az Eurexen keresztül is hozzáférhető. Emellett az Eurex hasonmás termékei a Liffe-on keresztül is elszámolhatók. A részvényderivatívák tekintetében a DB hazai piacán (Németország) a kereskedés több mint 20 %-a a Liffe-on keresztül történik. A francia származtatott termékek több mint egynegyedét az Eurexen kereskedik. Számos részvény esetében a kereskedés nagy része a hazai piacon kívül történik. A felek valamennyi hazai piacuk tekintetében átfedik egymást, és ezeken [90-100 %-os] együttes piaci részesedéssel rendelkeznek.

| 39. | A felek még az eredeti hazai piacaiktól eltérő bizonyos piacokon is jelentős piaci részesedéseket értek el az eddigi fő eladók kárára. A legerősebb spanyol részvények esetében a likviditás megoszlik az Eurex és a Liffe között, míg a MEFF nemzeti tőzsde a második, illetőleg harmadik helyen áll. |
| --- | --- |

39.

A felek még az eredeti hazai piacaiktól eltérő bizonyos piacokon is jelentős piaci részesedéseket értek el az eddigi fő eladók kárára. A legerősebb spanyol részvények esetében a likviditás megoszlik az Eurex és a Liffe között, míg a MEFF nemzeti tőzsde a második, illetőleg harmadik helyen áll.

| 40. | A határozat szerint valószínű, hogy az összefonódással létrejött vállalkozás a kibővített fedezeti halmazának gravitációs hatása miatt képes lett volna a hagyományos versenytársak fokozatos kiiktatására és a monopolhelyzet megszerzésére nemcsak a hazai piacokon (ideértve például a dán piacot is, amelyen jelenleg csak a Liffe van jelen), hanem valamennyi európai piacon is. Ez megszüntetné a jelentős díjversenyt. Az összefonódás által létrejövő vállalkozás megsemmisítő piaci pozícióját figyelembe véve miatt még kevésbé lett volna kilátás egy olyan új és jelentős piacra lépésre, amely nyomást gyakorolhatott volna a díjak alakulására. |
| --- | --- |

40.

A határozat szerint valószínű, hogy az összefonódással létrejött vállalkozás a kibővített fedezeti halmazának gravitációs hatása miatt képes lett volna a hagyományos versenytársak fokozatos kiiktatására és a monopolhelyzet megszerzésére nemcsak a hazai piacokon (ideértve például a dán piacot is, amelyen jelenleg csak a Liffe van jelen), hanem valamennyi európai piacon is. Ez megszüntetné a jelentős díjversenyt. Az összefonódás által létrejövő vállalkozás megsemmisítő piaci pozícióját figyelembe véve miatt még kevésbé lett volna kilátás egy olyan új és jelentős piacra lépésre, amely nyomást gyakorolhatott volna a díjak alakulására.

III.4.   A felek közötti verseny: részvényindex-derivatívák
   (57)

| 41. | A felek közötti verseny a részvényindex-derivatívák esetében csak az innovációt érinti. Az összefonódás negatívan befolyásolná mind az Eurex, mind a Liffe, mind pedig a harmadik felek általi innovációt, valamint visszahatna az indexek engedélyeztetéséhez kapcsolódó piacra is. A harmadik felek által végrehajtott jelentős mértékű innovációra (például a Chi-X és a Russell együttes kísérlete) vonatkozó kilátások szintén megszűnnének. |
| --- | --- |

41.

A felek közötti verseny a részvényindex-derivatívák esetében csak az innovációt érinti. Az összefonódás negatívan befolyásolná mind az Eurex, mind a Liffe, mind pedig a harmadik felek általi innovációt, valamint visszahatna az indexek engedélyeztetéséhez kapcsolódó piacra is. A harmadik felek által végrehajtott jelentős mértékű innovációra (például a Chi-X és a Russell együttes kísérlete) vonatkozó kilátások szintén megszűnnének.

III.5.   Piacralépési és terjeszkedési korlátok
   (58)

| 42. | Az európai mögöttes eszközökön alapuló, tőzsdén forgalmazott származtatott termékek piacaira újonnan belépni kívánó szereplők jelentős korlátokkal szembesülnek, figyelemmel a likviditás és a nyitott pozíciók, valamint az ezekhez kapcsolódó, a nettósítással és a fedezetek egymással szembeni beszámíthatóságával (cross-margining) járó előnyök jelentőségére (59). Ez különösen a származékos piacok jellegzetességeire vezethető vissza, mivel itt a nettósítás és a fedezetek egymással szembeni beszámításának lehetőségei jóval fontosabb szerepet játszanak, mint az azonnali piacokon. A származékos piacokon a partnerkockázat kezelése ugyanis jelentősen hosszabb időszak tekintetében valósul meg, mint az azonnali piacok esetében, ahol az elszámolás néhány kereskedési napon belül megtörténik. Ezért a származékos piacokon a felhasználók általi biztosítéknyújtás jelentős szerepet játszhat (60). |
| --- | --- |

42.

Az európai mögöttes eszközökön alapuló, tőzsdén forgalmazott származtatott termékek piacaira újonnan belépni kívánó szereplők jelentős korlátokkal szembesülnek, figyelemmel a likviditás és a nyitott pozíciók, valamint az ezekhez kapcsolódó, a nettósítással és a fedezetek egymással szembeni beszámíthatóságával (cross-margining) járó előnyök jelentőségére (59). Ez különösen a származékos piacok jellegzetességeire vezethető vissza, mivel itt a nettósítás és a fedezetek egymással szembeni beszámításának lehetőségei jóval fontosabb szerepet játszanak, mint az azonnali piacokon. A származékos piacokon a partnerkockázat kezelése ugyanis jelentősen hosszabb időszak tekintetében valósul meg, mint az azonnali piacok esetében, ahol az elszámolás néhány kereskedési napon belül megtörténik. Ezért a származékos piacokon a felhasználók általi biztosítéknyújtás jelentős szerepet játszhat (60).

| 43. | Tekintettel arra, hogy a referenciaindex-termékeket védi a szellemi tulajdonhoz fűződő jog, ugyancsak korlátozottak továbbá a versenytársak azzal kapcsolatos lehetőségei, hogy részvényindex-derivatívákat kínáljanak, és ennek során megvessék lábukat a kapcsolódó részvényderivatívák piacán is. A jelentős méretű meglévő, a tőzsdei termékeknek a befektetők körében történő terjesztését végző, valamint az elkerülhetetlen és nem megtérülő csatlakoztatási költségek által jellemezhető felhasználói bázis (tagság) megléte ugyancsak fontos belépési akadályt jelent. |
| --- | --- |

43.

Tekintettel arra, hogy a referenciaindex-termékeket védi a szellemi tulajdonhoz fűződő jog, ugyancsak korlátozottak továbbá a versenytársak azzal kapcsolatos lehetőségei, hogy részvényindex-derivatívákat kínáljanak, és ennek során megvessék lábukat a kapcsolódó részvényderivatívák piacán is. A jelentős méretű meglévő, a tőzsdei termékeknek a befektetők körében történő terjesztését végző, valamint az elkerülhetetlen és nem megtérülő csatlakoztatási költségek által jellemezhető felhasználói bázis (tagság) megléte ugyancsak fontos belépési akadályt jelent.

| 44. | A részvényderivatíva-piaci belépési akadályok, amelyek a nyitott pozíciókból és a szellemitulajdon-jog által védett indextermékek likviditásából adódnak, nemcsak a kapcsolódó részvényindex-derivatívákkal szembeni lehetséges fedezetbeszámítással függenek össze, hanem bizonyos piaci szereplők azon kívánságával is, hogy együtt kereskedjék az indexet és az annak összetevőiből származtatott termékeket (valamint az indexet és annak azonnali piaci összetevőit). |
| --- | --- |

44.

A részvényderivatíva-piaci belépési akadályok, amelyek a nyitott pozíciókból és a szellemitulajdon-jog által védett indextermékek likviditásából adódnak, nemcsak a kapcsolódó részvényindex-derivatívákkal szembeni lehetséges fedezetbeszámítással függenek össze, hanem bizonyos piaci szereplők azon kívánságával is, hogy együtt kereskedjék az indexet és az annak összetevőiből származtatott termékeket (valamint az indexet és annak azonnali piaci összetevőit).

| 45. | A határozat ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy az összefonódást követően elegendő és kellő időben történő olyan piacra lépésre kerülne sor bármelyik érintett piacon, amely enyhítené a tervezett ügylet versenykorlátozó hatásait. |
| --- | --- |

45.

A határozat ezért arra a következtetésre jutott, hogy valószínűtlen, hogy az összefonódást követően elegendő és kellő időben történő olyan piacra lépésre kerülne sor bármelyik érintett piacon, amely enyhítené a tervezett ügylet versenykorlátozó hatásait.

III.6.   A kiegyenlítő vevői erő hiánya
   (61)

| 46. | A közigazgatási eljárás során a DB és a NYX azt állította, hogy nagy befektetési bankok jelentős vevői erővel rendelkeznek, amely megakadályozná, hogy az egyesített gazdálkodó egységek az összefonódást követően díjat emeljenek. A felek különösen arra hivatkoztak, hogy az említett nagy befektetési bankok, amelyekhez a felek szerint a megbízások jelentős része kötődik, egyesülhetnek azzal a céllal, hogy finanszírozzanak egy sikeres piacralépést. Ugyanakkor erre, eltekintve néhány sikertelen kísérlettől, nincsen példa az érintett piacokon. Ezenkívül az ilyen kísérletek nem is valószínűek, mivel ezek többek között igen jelentős számú piaci szereplő részvételét igényelnék. A határozat arra a következtetésre jut, hogy amennyiben jelenleg versenynyomás tapasztalható, úgy ez a felek közötti rivalizálás eredménye, valamint annak a veszélynek a következménye, hogy az ügyfelek üzleteiket az egyik féltől a másikhoz viszik. Ez a verseny ennek megfelelően megszűnne az összefonódás által. |
| --- | --- |

46.

A közigazgatási eljárás során a DB és a NYX azt állította, hogy nagy befektetési bankok jelentős vevői erővel rendelkeznek, amely megakadályozná, hogy az egyesített gazdálkodó egységek az összefonódást követően díjat emeljenek. A felek különösen arra hivatkoztak, hogy az említett nagy befektetési bankok, amelyekhez a felek szerint a megbízások jelentős része kötődik, egyesülhetnek azzal a céllal, hogy finanszírozzanak egy sikeres piacralépést. Ugyanakkor erre, eltekintve néhány sikertelen kísérlettől, nincsen példa az érintett piacokon. Ezenkívül az ilyen kísérletek nem is valószínűek, mivel ezek többek között igen jelentős számú piaci szereplő részvételét igényelnék. A határozat arra a következtetésre jut, hogy amennyiben jelenleg versenynyomás tapasztalható, úgy ez a felek közötti rivalizálás eredménye, valamint annak a veszélynek a következménye, hogy az ügyfelek üzleteiket az egyik féltől a másikhoz viszik. Ez a verseny ennek megfelelően megszűnne az összefonódás által.

III.7.   Következtetések a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek kereskedése és elszámolása területén a felek között fennálló verseny vonatkozásában

| 47. | A határozat arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt ügylet összekapcsolná a két vezető európai származékos tőzsdét, ami a kereskedési és elszámolási szolgáltatások összes jelentős piacán kvázimonopol-helyzetet eredményezhet az alábbiak tekintetében:






  — | európai, tőzsdén forgalmazott, kamatlábalapú határidős ügyletek és opciós ügyletek, |
| --- | --- | --- |

47.

A határozat arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt ügylet összekapcsolná a két vezető európai származékos tőzsdét, ami a kereskedési és elszámolási szolgáltatások összes jelentős piacán kvázimonopol-helyzetet eredményezhet az alábbiak tekintetében:

—

európai, tőzsdén forgalmazott, kamatlábalapú határidős ügyletek és opciós ügyletek,

| — | európai, tőzsdén forgalmazott határidős részvényügyletek és opciós ügyletek, |
| --- | --- |

—

európai, tőzsdén forgalmazott határidős részvényügyletek és opciós ügyletek,

| — | új, európai, tőzsdén forgalmazott, részvényindexalapú határidős és opciós ügyletek, |
| --- | --- |

—

új, európai, tőzsdén forgalmazott, részvényindexalapú határidős és opciós ügyletek,

| — | a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatások a nagytételes európai, tőzsdén forgalmazott ügyletek tekintetében (62), valamint |
| --- | --- |

—

a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatások a nagytételes európai, tőzsdén forgalmazott ügyletek tekintetében (62), valamint

| — | tőzsdén kívüli európai részvényderivatívák rugalmas változatait érintő ügyletek nyilvántartása, megerősítése és központi szerződő fél általi elszámolása (63). |
| --- | --- |

—

tőzsdén kívüli európai részvényderivatívák rugalmas változatait érintő ügyletek nyilvántartása, megerősítése és központi szerződő fél általi elszámolása (63).

| 48. | Az ügylet, tekintettel a belépés és a terjeszkedés előtt álló a jelentős akadályokra, valamint a kiegyenlítő vevői erő hiányára, mindenképp jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt azáltal, hogy kiiktatná:






  — | a meglévő versenyt, a potenciális versenyt és azt a lényeges versenynyomást, amelyet az Eurex és Liffe jelenleg egymásra mint egymás legközelebbi versenytársaira egyedüli módon gyakorolnak a fent ismertetett piacok mindegyikét érintő kereskedési és elszámolási szolgáltatások terén, |
| --- | --- | --- |

48.

Az ügylet, tekintettel a belépés és a terjeszkedés előtt álló a jelentős akadályokra, valamint a kiegyenlítő vevői erő hiányára, mindenképp jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt azáltal, hogy kiiktatná:

—

a meglévő versenyt, a potenciális versenyt és azt a lényeges versenynyomást, amelyet az Eurex és Liffe jelenleg egymásra mint egymás legközelebbi versenytársaira egyedüli módon gyakorolnak a fent ismertetett piacok mindegyikét érintő kereskedési és elszámolási szolgáltatások terén,

| — | az Eurex és a Liffe közötti versenyt a termékinnováció tekintetében az említett termékpiacok mindegyikén belül, amelyeken egymás legközelebbi versenytársai, valamint |
| --- | --- |

—

az Eurex és a Liffe közötti versenyt a termékinnováció tekintetében az említett termékpiacok mindegyikén belül, amelyeken egymás legközelebbi versenytársai, valamint

| — | az Eurex és a Liffe közötti versenyt a technológiák, a folyamatok, szolgáltatások és a piac alakítása terén. |
| --- | --- |

—

az Eurex és a Liffe közötti versenyt a technológiák, a folyamatok, szolgáltatások és a piac alakítása terén.

IV.   HATÉKONYSÁGI ELEMEK

| 49. | A bejelentő felek azt állították, hogy az ügylet azáltal, hogy jelentős hatékonyságnövekedéssel járhat, előnyös lehet az azonnali- és származékos piacokat működtető tőzsdék felhasználói számára. Amellett érveltek, hogy a felhasználók működési költségei és a velük szemben támasztott, az elszámolást biztosító fedezeti követelmények csökkenni fognak ezeken a platformokon, továbbá, hogy előnyük származhat a nagyobb likviditásból, és ezáltal az alacsonyabb rejtett kereskedési költségekből. A bejelentő felek úgy érveltek, hogy az ügylet likviditásra gyakorolt hatásai ezenfelül a vállalkozások és a fogyasztók számára is előnyösek lennének a gazdaság egész területén. Azt állították, hogy i. a vállalkozások profitálnának a csökkenő tőkeköltségekből; ii. a kormányok képessé válnának arra, hogy kedvezőbb feltételek mellett juthassanak finanszírozáshoz, ami forrásokat szabadítana fel az állami és a magánberuházások számára; továbbá iii. a fogyasztók profitálnának a nagyobb foglalkoztatásból, az innovációból és a gazdasági növekedésből. |
| --- | --- |

49.

A bejelentő felek azt állították, hogy az ügylet azáltal, hogy jelentős hatékonyságnövekedéssel járhat, előnyös lehet az azonnali- és származékos piacokat működtető tőzsdék felhasználói számára. Amellett érveltek, hogy a felhasználók működési költségei és a velük szemben támasztott, az elszámolást biztosító fedezeti követelmények csökkenni fognak ezeken a platformokon, továbbá, hogy előnyük származhat a nagyobb likviditásból, és ezáltal az alacsonyabb rejtett kereskedési költségekből. A bejelentő felek úgy érveltek, hogy az ügylet likviditásra gyakorolt hatásai ezenfelül a vállalkozások és a fogyasztók számára is előnyösek lennének a gazdaság egész területén. Azt állították, hogy i. a vállalkozások profitálnának a csökkenő tőkeköltségekből; ii. a kormányok képessé válnának arra, hogy kedvezőbb feltételek mellett juthassanak finanszírozáshoz, ami forrásokat szabadítana fel az állami és a magánberuházások számára; továbbá iii. a fogyasztók profitálnának a nagyobb foglalkoztatásból, az innovációból és a gazdasági növekedésből.

| 50. | Figyelemmel a határozatban megállapított, az ügylet következtében előálló kvázi monopolhelyzetre, az esetleges hatékonyságnövekedésnek – még akkor is, ha ez bizonyíthatónak, specifikusan az adott ügyletből fakadónak és vélhetően a fogyasztók számára előnyösnek találtatna – különlegesen átfogónak kell bizonyulnia ahhoz, hogy elhárítható legyen a hatékony verseny fent említett jelentős mértékű akadályozása, ideértve a tényleges és potenciális verseny megszűnését és az innovációs verseny megszűnését is (64). |
| --- | --- |

50.

Figyelemmel a határozatban megállapított, az ügylet következtében előálló kvázi monopolhelyzetre, az esetleges hatékonyságnövekedésnek – még akkor is, ha ez bizonyíthatónak, specifikusan az adott ügyletből fakadónak és vélhetően a fogyasztók számára előnyösnek találtatna – különlegesen átfogónak kell bizonyulnia ahhoz, hogy elhárítható legyen a hatékony verseny fent említett jelentős mértékű akadályozása, ideértve a tényleges és potenciális verseny megszűnését és az innovációs verseny megszűnését is (64).

| 51. | A bejelentő felek által benyújtott bizonyítékok alapján a határozat megállapította, hogy i. a bejelentő felek által állított hatékonysági elemek az IT- és a felhasználói hozzáférési költségek terén nem voltak ellenőrizhetők (65), ii. az ügyfelek számára bizonyos mértékig valószínűleg előnyös a fedezetbeszámításra vonatkozó nagyobb lehetőség, ami így megtakarítást eredményezhet a fedezetek terén; mindazonáltal a Bizottság megállapította, hogy a hatékonyságjavulás bizonyos elemei más, kevésbé versenyellenes eszközökkel is elérhetők, valamint hogy megvalósulhat az ügyfelek számára történő bizonyos továbbadás, bár e hatás nagysága nem meghatározható (66), iii. az integrált azonnali tőzsdei piacokra gyakorolt állítólagos likviditási hatás nem igazolható (67), valamint iv. a felek származtatott eszközök kereskedését szolgáló platformjai által a likviditásra gyakorolt állítólagos hatás nem igazolható. Még akkor is, ha az említett likviditási hatások igazolhatók lettek volna, sort került volna bizonyos átadásra a fogyasztók részére, de ennek a hatásnak a mérete nem volt meghatározható a rendelkezésre álló adatok alapján (68). Továbbá, a Bizottság úgy vélte, hogy az egész gazdaságra kiterjedő hatékonyságjavulás nem volt igazolható a szóban forgó ügyben (69), és megállapította, hogy az állandó költségek csökkenéséből fakadó előnyt valószínűleg nem adták volna tovább az ügyfeleknek (70). |
| --- | --- |

51.

A bejelentő felek által benyújtott bizonyítékok alapján a határozat megállapította, hogy i. a bejelentő felek által állított hatékonysági elemek az IT- és a felhasználói hozzáférési költségek terén nem voltak ellenőrizhetők (65), ii. az ügyfelek számára bizonyos mértékig valószínűleg előnyös a fedezetbeszámításra vonatkozó nagyobb lehetőség, ami így megtakarítást eredményezhet a fedezetek terén; mindazonáltal a Bizottság megállapította, hogy a hatékonyságjavulás bizonyos elemei más, kevésbé versenyellenes eszközökkel is elérhetők, valamint hogy megvalósulhat az ügyfelek számára történő bizonyos továbbadás, bár e hatás nagysága nem meghatározható (66), iii. az integrált azonnali tőzsdei piacokra gyakorolt állítólagos likviditási hatás nem igazolható (67), valamint iv. a felek származtatott eszközök kereskedését szolgáló platformjai által a likviditásra gyakorolt állítólagos hatás nem igazolható. Még akkor is, ha az említett likviditási hatások igazolhatók lettek volna, sort került volna bizonyos átadásra a fogyasztók részére, de ennek a hatásnak a mérete nem volt meghatározható a rendelkezésre álló adatok alapján (68). Továbbá, a Bizottság úgy vélte, hogy az egész gazdaságra kiterjedő hatékonyságjavulás nem volt igazolható a szóban forgó ügyben (69), és megállapította, hogy az állandó költségek csökkenéséből fakadó előnyt valószínűleg nem adták volna tovább az ügyfeleknek (70).

V.   KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEK

| 52. | A Bizottság által azonosított, versennyel kapcsolatos aggályok megszüntetésének érdekében a bejelentő felek a korrekciós intézkedések két csomagját nyújtották be, az elsőt 2011. november 17-én, majd a piaci teszt negatív eredményét követően a másodikat 2011. december 14-én. Mindkét intézkedéscsomag tartalmaz egy elidegenítési kötelezettségvállalást a részvényderivatívák terén, valamint a hozzáférés megkönnyítését a részvényindexen alapuló származtatott termékek és a különféle pénznemeken alapuló származtatott kamattermékek terén. Ezenfelül a korrekciós intézkedéseket tartalmazó második csomag magában foglalt egy szoftverengedélyekre vonatkozó elkötelezettséget a meglévő és új származtatott kamattermékek kereskedése tekintetében. |
| --- | --- |

52.

A Bizottság által azonosított, versennyel kapcsolatos aggályok megszüntetésének érdekében a bejelentő felek a korrekciós intézkedések két csomagját nyújtották be, az elsőt 2011. november 17-én, majd a piaci teszt negatív eredményét követően a másodikat 2011. december 14-én. Mindkét intézkedéscsomag tartalmaz egy elidegenítési kötelezettségvállalást a részvényderivatívák terén, valamint a hozzáférés megkönnyítését a részvényindexen alapuló származtatott termékek és a különféle pénznemeken alapuló származtatott kamattermékek terén. Ezenfelül a korrekciós intézkedéseket tartalmazó második csomag magában foglalt egy szoftverengedélyekre vonatkozó elkötelezettséget a meglévő és új származtatott kamattermékek kereskedése tekintetében.

| 53. | A Bizottság elemezte a kötelezettségvállalásokat tartalmazó, 2011. december 14-én benyújtott csomagot, hogy orvosolja a határozatban feltárt, versennyel kapcsolatos aggályokat. E célból a Bizottság megvizsgálta a javasolt kötelezettségvállalások hatályának megfelelőségét, a javasolt kötelezettségvállalások alapján egy megfelelő időben és elegendő mértékben megvalósuló piacra lépés valószínűségét, valamint a kötelezettségvállalások valószínűleg várható gyakorlati eredményességét. A Bizottság úgy találta, hogy e kötelezettségvállalások nem voltak alkalmasak a felismert versenybeli probléma megszüntetésére. |
| --- | --- |

53.

A Bizottság elemezte a kötelezettségvállalásokat tartalmazó, 2011. december 14-én benyújtott csomagot, hogy orvosolja a határozatban feltárt, versennyel kapcsolatos aggályokat. E célból a Bizottság megvizsgálta a javasolt kötelezettségvállalások hatályának megfelelőségét, a javasolt kötelezettségvállalások alapján egy megfelelő időben és elegendő mértékben megvalósuló piacra lépés valószínűségét, valamint a kötelezettségvállalások valószínűleg várható gyakorlati eredményességét. A Bizottság úgy találta, hogy e kötelezettségvállalások nem voltak alkalmasak a felismert versenybeli probléma megszüntetésére.

VI.   A HATÁROZAT KÖVETKEZTETÉSE

| 54. | A határozat megállapította, hogy az ügylet jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt a belső piacon, illetve annak jelentős részén, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében. Ennek az az oka, hogy az ügylet egy erőfölényes, kvázimonopol-helyzetet eredményező pozíció kialakulásához, valamint a legközelebbi tényleges és potenciális versenytárs kiiktatásához vezetne a tőzsdén forgalmazott európai részvényderivatívák, a tőzsdén kereskedett európai kamatderivatívák (beleértve az innováció területét érintő versenyt), valamint az új európai részvényindex-derivatívák piacán. Továbbá, az ügylet jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt azáltal, hogy erőfölényes, kvázimonopol-helyzetet eredményező pozíció kialakulásához, valamint a legközelebbi tényleges és potenciális versenytárs kiiktatásához vezetne a tőzsdén forgalmazott európai nagytételes származtatott termékekre vonatkozó, megbízási nyilvántartásokon kívüli szolgáltatások piacán (függetlenül attól, hogy e piacot hogyan lehet további részekre bontani), továbbá a tőzsdén kívüli európai részvényderivatívák rugalmas változatait érintő ügyletek nyilvántartását, megerősítését és központi szerződő fél általi elszámolását magában foglaló szolgáltatások piacán (71). |
| --- | --- |

54.

A határozat megállapította, hogy az ügylet jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt a belső piacon, illetve annak jelentős részén, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében. Ennek az az oka, hogy az ügylet egy erőfölényes, kvázimonopol-helyzetet eredményező pozíció kialakulásához, valamint a legközelebbi tényleges és potenciális versenytárs kiiktatásához vezetne a tőzsdén forgalmazott európai részvényderivatívák, a tőzsdén kereskedett európai kamatderivatívák (beleértve az innováció területét érintő versenyt), valamint az új európai részvényindex-derivatívák piacán. Továbbá, az ügylet jelentős mértékben akadályozná a hatékony versenyt azáltal, hogy erőfölényes, kvázimonopol-helyzetet eredményező pozíció kialakulásához, valamint a legközelebbi tényleges és potenciális versenytárs kiiktatásához vezetne a tőzsdén forgalmazott európai nagytételes származtatott termékekre vonatkozó, megbízási nyilvántartásokon kívüli szolgáltatások piacán (függetlenül attól, hogy e piacot hogyan lehet további részekre bontani), továbbá a tőzsdén kívüli európai részvényderivatívák rugalmas változatait érintő ügyletek nyilvántartását, megerősítését és központi szerződő fél általi elszámolását magában foglaló szolgáltatások piacán (71).

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 199., 2011.7.7., 9. o.

(3)  A Bizottság kiterjedt piaci vizsgálatot végzett, melynek során alkalmazta az összefonódás-ellenőrzési rendeletben biztosított valamennyi eszközt. Ennek keretében, az első szakaszban a Bizottság több mint 600, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke szerinti, részletes információkra vonatkozó kérést küldött ki, melyekre csaknem 250 válasz érkezett be, míg a második szakaszban több, mint 150 kérdőív került kiküldésre, melyekre több, mint 100 választ érkezett. Emellett a Bizottság több, mint 20 telekonferenciát és megbeszélést tartott számos ügyfél és versenytárs részvételével, valamint elemzésnek vetette alá a bejelentő felek összefonódást megelőzően keletkezett jelentős számú dokumentumát. Lásd például a határozat (23) preambulumbekezdését.

(4)  2011. október 20-én az ügyet érintő jogerős határozat meghozatalára meghatározott határidőt az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdése alapján 7 munkanappal meghosszabbították.

(5)  Ennek megfelelően a Bizottság a 8. cikk szerinti határozatának vonatkozásában meghatározott határidőt az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján 15 munkanappal meghosszabbította.

(6)  Az új kötelezettségvállalások tekintetében végrehajtandó piaci teszt lehetővé tételének érdekében a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdése második albekezdése harmadik mondatának megfelelően további 13 napos határidő-módosításban állapodott meg a bejelentő felekkel. A piaci tesztet 2011. december 14-án kezdték meg.

(7)  A határozat 7. szakasza.

(8)  A határozat 8. szakasza.

(9)  A határozat 9. szakasza.

(10)  A határozat 10. szakasza.

(11)  A határozat (221) preambulumbekezdése.

(12)  A határozat (343) preambulumbekezdése és az azt követő preambulumbekezdései.

(13)  A határozat (222) és (321)–(342) preambulumbekezdése.

(14)  A határozat (222) preambulumbekezdése.

(15)  A beszédalapú brókeri rendszer jelenti az ajánlatok résztvevők felé való közlésének hagyományos módját: a tárgyalást a végfelhasználó és a kereskedő vagy a kereskedő és a kereskedő közötti telefonbeszélgetés során bonyolítják le, amelyet manapság a kereskedők által az árajánlatok közzétételére használt elektronikus hirdetőtáblák könnyítenek meg. Az említett rendszer gyakran nagy mértékben automatizált.

(16)  Emellett a származtatott termékek többoldalú kereskedése potenciálisan elérhetővé vált a multilaterális kereskedési rendszerek (MTF-ek) számára is. Ezeket a platformokat a MiFID-irányelv eredményeként hozták létre (az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacáról (MiFID-irányelv), HL L 145., 2004.4.30., 1. o.). Lásd a határozat (223)–(227) preambulumbekezdéseit és a (255) preambulumbekezdését.

(17)  A határozat (257) preambulumbekezdése.

(18)  A határozat 11.1.12.2.1. szakasza.

(19)  A határozat (262) preambulumbekezdése.

(20)  A tőzsdén forgalmazott származtatott termékek tekintetében a teljes körű szabványosítás, különösen a gazdasági paraméterek vonatkozásában, a tőzsdei kereskedés előfeltétele. Lásd a határozat (271), (280), (282), (283) preambulumbekezdéseit.

(21)  Lásd a határozat (364) preambulumbekezdését.

(22)  Ami a küszöbön álló szabályozás hatását illeti, jóllehet e jogalkotási kezdeményezések végső formája a jelenlegi szakaszban nem ismert, és ezért a különböző javaslatokra való bármilyen hivatkozás spekulatív lenne, és nem helyénvaló, a Bizottság megjegyzi, hogy amennyiben a szabályozás valóban a tőzsdén, valamint a tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek konvergenciájához vezetne abban az értelemben, hogy a szabványosított, tőzsdén forgalmazott származtatott termékek esetében is kötelezővé válna az elszámolás, ez ugyanakkor nem járna azzal, hogy a tőzsdén kívül és a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek egymást bármely irányban helyettesíteni tudnák. Éppen ellenkezőleg, valószerűtlennek tűnik, hogy megszűnnének azok az indokok, amelyek a tőzsdén kívüli származtatott termékek felhasználását motiválják, és a tőzsdén kívüli termékek szabályozott tőzsdére terelődésének egyirányú folyamata csak még jobban erősödhetne azáltal, hogy egyes, korábban tőzsdén kívül forgalmazott származtatott termékek esetében kötelezővé válna a tőzsdei kereskedés. A szabályozás tehát nem változtatná meg sem a tőzsdén kívül vagy a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek alapvető jellemzőit, sem a kettő közötti eltéréseket, hanem inkább elmozdítaná a kettő közötti határvonalat. Lásd a határozat (284) preambulumbekezdését és 171. lábjegyzetét.

(23)  A határozat (367) preambulumbekezdése.

(24)  Az elszámolás számos, a kereskedés után végrehajtandó műveletből áll, különös tekintettel a pozíciók kezelésére a szerződés időtartama alatt, a partnerkockázat kezelésére irányuló fedezetkezelésre, valamint a készpénzkezelésre. Az elszámolás lehet kétoldalú, amelynek során mindkét fél ki van téve a másik kockázatának (a tőzsdén kívüli környezetben) vagy történhet központi szerződő fél által. A tőzsdén forgalmazott származtatott termékek esetében az elszámolást a központi szerződő fél végzi. A központi szerződő fél teljesítési garanciát biztosít, melynek keretében jogi értelemben a vevő és az eladó közé lép, és a kereskedő partnerek nevében magára vállalja a nemteljesítés kockázatát. E célból a központi szerződő fél értékeli a kockázat szintjét, és kezeli ezt az egyes ügyletek teljes futamideje alatt. Saját magának a kockázattal szembeni védelme érdekében a központi szerződő fél úgynevezett letéti (biztosítéki) követelményeket határoz meg, valamint létrehoz egy nemteljesítési kockázati alapot, amelyhez valamennyi kereskedési tag köteles pozíciójának megfelelően hozzájárulni. A tőzsdén forgalmazott származtatott termékek elszámolásért felelő központi szerződő feleket a származékos tőzsde választja ki, így a származtatott termékek felhasználóinak általában nincs kihatásuk annak a központi szerződő félnek a kiválasztására, amely a tőzsdén végrehajtott, származtatott termékeket érintő ügyleteik elszámolását végzi. A tőzsdék általában integrált szolgáltatást kínálnak, melyek ellentételezéseként egyes vertikálisan integrált modellekkel dolgozó tőzsdék (például az Eurex) egyszeri díjat számolnak fel. Lásd a határozat (230)–(236) preambulumbekezdését.

(25)  Lásd a határozat (316)–(332) és (367), továbbá (351)–(359) preambulumbekezdését.

(26)  A határozat (445) preambulumbekezdése.

(27)  Lásd a (396)–(400) preambulumbekezdést.

(28)  Lásd a (400) preambulumbekezdést.

(29)  Lásd a (406) preambulumbekezdést.

(30)  Lásd a (419) preambulumbekezdést.

(31)  Lásd a (421) preambulumbekezdést.

(32)  Lásd a (422) preambulumbekezdést.

(33)  Lásd a (426) preambulumbekezdést.

(34)  Lásd a (428) preambulumbekezdést.

(35)  Lásd a (430)–(432) preambulumbekezdést.

(36)  Lásd a (433)–(443) preambulumbekezdést.

(37)  Ennek következtében a tőzsdén forgalmazott származtatott termék fogalmát általános megjelölésként használják a tőzsdén forgalmazott opciós és határidős ügyletek egészére (a határozat (443) preambulumbekezdése).

(38)  Lásd a (444)–(446) preambulumbekezdést.

(39)  A kérelem nem vitatta a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatásokra vonatkozó alábbi következtetéseket (e szolgáltatások a következők: a tőzsdén forgalmazott nagytételes ügyletek nyilvántartása, megerősítése és a központi szerződő fél általi elszámolása, valamint a tőzsdén kívüli európai részvényderivatívák rugalmas változatait érintő ügyletek nyilvántartása, megerősítése és a központi szerződő fél általi elszámolása). Jóllehet, a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatásokat kétoldalú megállapodásban rögzítik, ezek ugyanazokra a termékekre vonatkoznak, és ugyanazt az infrastruktúrát veszik igénybe, mint a megbízási nyilvántartáson keresztüli szolgáltatások. A két szolgáltatás azonban nem helyettesítheti egymást, vagy ha igen, akkor is csak korlátozott mértékben, mivel a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatások olyan részvénycsomag-adásvételekhez kapcsolódnak, amelyeket nem lehet jelentős árhatás nélkül a megbízás-nyilvántartó rendszeren keresztül végrehajtani. Ennélfogva a határozat arra a következtetésre jut, hogy a megbízási nyilvántartáson kívüli szolgáltatások és a megbízási nyilvántartás szolgáltatásai külön piacokat alkotnak, jóllehet a két piac szorosan kapcsolódik egymáshoz. A bejelentő felek tevékenysége ugyancsak átfedi egymást a rugalmas szerződésekre vonatkozó, kereskedés utáni szolgáltatások tekintetében. Az ilyen platformokon végbemenő ügyletek esetében általában hiányzik a gazdasági paraméterek kellő mértékű szabványosítása, ami alkalmassá tenné őket a megbízási nyilvántartáson keresztüli kereskedésre. Ennek eredményeképpen a határozat arra a következtetésre jut, hogy ezek a szolgáltatások nem helyettesíthetők sem a megbízási nyilvántartáshoz kapcsolódó, sem pedig az azon kívüli szolgáltatásokkal. Lásd a (463) preambulumbekezdést és az azt követő preambulumbekezdéseket.

(40)  Lásd a (447)–(464) preambulumbekezdést.

(41)  Lásd a (498), (543) és (572) preambulumbekezdést.

(42)  A határozat (498) és (499) preambulumbekezdése.

(43)  (501)–(514) preambulum.

(44)  (543)–(514) preambulumbekezdés.

(45)  (515)–(519) és (560)–(603) preambulumbekezdés.

(46)  (520)–(526) preambulumbekezdés.

(47)  (560)–(603) preambulumbekezdés.

(48)  (543)–(559) preambulumbekezdés, különösen a (546) preambulumbekezdés.

(49)  (527)–(531) preambulumbekezdés.

(50)  (641)–(814) preambulumbekezdés.

(51)  (681)preambulumbekezdés és az azt követő preambulumbekezdések.

(52)  (713)preambulumbekezdés és az azt követő preambulumbekezdések.

(53)  (736)preambulumbekezdés és az azt követő preambulumbekezdések.

(54)  110.lábjegyzet.

(55)  (238)preambulumbekezdés.

(56)  (815)–(892) preambulumbekezdés.

(57)  (893)–(925) preambulumbekezdés.

(58)  (926)–(1008) preambulumbekezdés.

(59)  A nettósítás és a fedezetek egymással szembeni beszámítása fogalmának meghatározásához lásd a határozat 108. lábjegyzetét. A kereskedők számára annyiban előnyös lehet a nettósítási és fedezetbeszámítási lehetőség, amennyiben olyan esetekben, amikor egy kereskedési helyszínen nyitott pozíciókkal rendelkeznek, a további, azonos kereskedési helyszínen bonyolított kereskedési ügyletek biztosítékaira vonatkozó követelmények alacsonyabbak lehetnek. Lásd a határozat (934) preambulumbekezdését és az azt követő preambulumbekezdéseket.

(60)  Lásd a határozat (104) preambulumbekezdését is.

(61)  (1009)–(1024) preambulumbekezdés.

(62)  Az Eurex és a Liffe ezen a területen is hasonló és jelentős részben egymást átfedő szolgáltatásokat kínál, továbbá nem konkurál más versenytársakkal (vagy legfeljebb egy versenytárssal egyes részvényderivatívát kínáló, nem hazai piacokon). Az Eurex és a Liffe által elszámolt volumen jelentős része olyan ügyletekből áll, amelyeket a megbízási nyilvántartáson kívül kötnek, és feléjük csak a megerősítés és elszámolás kerül bejelentésre. Itt hasonló kérdések merülnek fel minden érintett piac tekintetében, mint a megbízási nyilvántartáson keresztül történő kereskedés vonatkozásában, hiszen az átfedések azonosak. Emellett az Eurex hasonmás termékei elszámolhatók a Liffén keresztül. A hasonmások, bár nem nettósíthatók az Eurex-termékkel, profitálni tudnak a tőzsdén forgalmazott származtatott termékek két kulcsfontosságú előnyéből: a fedezetbeszámításból és a partnerkockázat kiiktatásából, így ezek jelentik a legközelebbi, piacon kívüli versenynyomást. Lásd a (463) preambulumbekezdést és az azt követő preambulumbekezdéseket, valamint a (1025) preambulumbekezdést és az azt követő preambulumbekezdéseket.

(63)  A felek ezen a területen is hasonló és jelentős mértékben egymást átfedő szolgáltatásokat, és a Liffe volt az első, amely BClear szolgáltatásával „viharos sikert” arató innovációval rukkolt elő. Nincsenek versenytársaik, mivel a hasonló szolgáltatásokat kínáló versenytársak e szolgáltatásokat nem a felek hazai piacairól származó, mögöttes tőkeeszközök vonatkozásában nyújtják. Ez a szolgáltatás lehetővé teszi, hogy jelentős volumeneket vonzzanak magukhoz az elszámolási szolgáltatások területén, amelyek máskülönben a tőzsdén kívüli területen maradnának. A G20-reformok tovább növelik e terület jelentőségét. A Liffe jelentős előrelépéseket tett a német és a svájci mögöttes eszközök terén, de a DB is sikereket könyvelhetett el ezen a téren a Liffe hazai piacain. A felek szoros versenyben állnak az általuk kínált díjak és szolgáltatások terén. Érdemi piacra lépéssel valószínűleg nem kell számolni. Lásd a (477) preambulumbekezdést és az azt követő preambulumbekezdéseket, valamint a (1071) preambulumbekezdést és az azt követő preambulumbekezdéseket.

(64)  (1337) preambulumbekezdés.

(65)  (1187) preambulumbekezdés.

(66)  (1243) preambulumbekezdés.

(67)  (1303) preambulumbekezdés.

(68)  (1327) preambulumbekezdés.

(69)  (1330) preambulumbekezdés.

(70)  (1334) preambulumbekezdés.

(71)  (1483) preambulumbekezdés.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/19 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/19

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2014/C 254/07

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2014.7.15. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2014.7.15.–2014.12.31. |
| Tagállam | Németország |
| Állomány vagy állománycsoport | SAN/2A3A4., SAN/234_1, SAN/234_2, SAN/234_3, SAN/234_4 |
| Faj | Homoki angolnák (Ammodytes spp.) |
| Övezet | a IIa, IIIa és IV övezet 1., 2., 3. és 4. homokiangolna–gazdálkodási területének uniós vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 19/TQ43 |

A tilalom dátuma és időpontja

2014.7.15.

Időtartam

2014.7.15.–2014.12.31.

Tagállam

Németország

Állomány vagy állománycsoport

SAN/2A3A4., SAN/234_1, SAN/234_2, SAN/234_3, SAN/234_4

Faj

Homoki angolnák (Ammodytes spp.)

Övezet

a IIa, IIIa és IV övezet 1., 2., 3. és 4. homokiangolna–gazdálkodási területének uniós vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

19/TQ43

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

Helyesbítések

| 5.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 254/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 254/20

---

Helyesbítés a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (15) bekezdésében említett tartózkodási engedélyek frissített jegyzékéhez (
  HL C 247., 2006.10.13., 1. o.
  ;
  HL C 153., 2007.7.6., 5. o.
  ;
  HL C 192., 2007.8.18., 11. o.
  ;
  HL C 271., 2007.11.14., 14. o.
  ;
  HL C 57., 2008.3.1., 31. o.
  ;
  HL C 134., 2008.5.31., 14. o.
  ;
  HL C 207., 2008.8.14., 12. o.
  ;
  HL C 331., 2008.12.31., 13. o.
  ;
  HL C 3., 2009.1.8., 5. o.
  ;
  HL C 64., 2009.3.19., 15. o.
  ;
  HL C 198., 2009.8.22., 9. o.
  ;
  HL C 239., 2009.10.6., 2. o.
  ;
  HL C 298., 2009.12.8., 15. o.
  ;
  HL C 308., 2009.12.18., 20. o.
  ;
  HL C 35., 2010.2.12., 5. o.
  ;
  HL C 82., 2010.3.30., 26. o.
  ;
  HL C 103., 2010.4.22., 8. o.
  ;
  HL C 108., 2011.4.7., 6. o.
  ;
  HL C 157., 2011.5.27., 5. o.
  ;
  HL C 201., 2011.7.8., 1. o.
  ;
  HL C 216., 2011.7.22., 26. o.
  ;
  HL C 283., 2011.9.27., 7. o.
  ;
  HL C 199., 2012.7.7., 5. o.
  ;
  HL C 214., 2012.7.20., 7. o.
  ;
  HL C 298., 2012.10.4., 4. o.
  ;
  HL C 51., 2013.2.22., 6. o.
  ;
  HL C 75., 2013.3.14., 8. o.
  ;
  HL C 77., 2014.3.15., 4. o.
  )

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 118., 2014. április 17.
  )

2014/C 254/08

A 9. oldalon, az I. pont harmadik bekezdésében:

a következő szövegrész:

„...Ausztriában 2003. január 1-jétől2006. január 1-jéig adták ki”

helyesen:

helyesen:

„...Ausztriában 2006. január 1-jétől adják ki”.

---