# Euroopa Liidu L 238/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 238 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide9. august 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 238

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide9. august 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 865/2014, 8. august 2014, millega parandatakse komisjoni määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta) hispaaniakeelset versiooni (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 866/2014, 8. august 2014, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 III, V ja VI lisa (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 867/2014, 8. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/524/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 17. juuli 2013, meetme/abikava/riigiabi SA.34369 (13/C) (ex 12/N) — Riiklike ühendveoterminalide ehitus ja tegevus — kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb rakendada
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4423 all)

   (
  1
  ) | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 865/2014, 8. august 2014, millega parandatakse komisjoni määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta) hispaaniakeelset versiooni (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 866/2014, 8. august 2014, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 III, V ja VI lisa (
  1
  )

1

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 867/2014, 8. august 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

OTSUSED

2014/524/EL

*

Komisjoni otsus, 17. juuli 2013, meetme/abikava/riigiabi SA.34369 (13/C) (ex 12/N) — Riiklike ühendveoterminalide ehitus ja tegevus — kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb rakendada
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 4423 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4423 all)

1

11

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/62/EL (millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse) parandus ( ELT L 174, 1.7.2011 ) | 31 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/62/EL (millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse) parandus ( ELT L 174, 1.7.2011 )

( ELT L 174, 1.7.2011 )

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 865/2014,

8. august 2014,

millega parandatakse komisjoni määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta) hispaaniakeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkte a, c, d, e, f, h, i ja j,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta) (2) hispaaniakeelses versioonis on viga. Seepärast tuleb hispaaniakeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastikmaterjalide ja -esemete kohta) (2) hispaaniakeelses versioonis on viga. Seepärast tuleb hispaaniakeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 10/2011 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 10/2011 vastavalt parandada.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole vastuväiteid esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Puudutab ainult hispaaniakeelset versiooni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 8. august 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

1

(2)  ELT L 12, 15.1.2011, lk 1.

2

---

| 9.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 866/2014,

8. august 2014,

millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 III, V ja VI lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nimetusi C12-22-alküültrimetüülammooniumbromiid ja -kloriid kandvate ainete kasutamist säilitusainetena reguleeritakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 V lisa kandega 44; nende maksimaalne sisaldus võib olla 0,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Nimetusi C12-22-alküültrimetüülammooniumbromiid ja -kloriid kandvate ainete kasutamist säilitusainetena reguleeritakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 V lisa kandega 44; nende maksimaalne sisaldus võib olla 0,1 %.

| (2) | Tarbekaupade teaduskomitee, mis vastavalt komisjoni otsusele 2008/721/EÜ (2) asendati tarbijaohutuse komiteega, hindas 2005., 2007. ja 2009. aastal C16-, C18-, C22-alküültrimetüülammooniumkloriidi (cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ja behentrimonium chloride) ohutust muul otstarbel kui säilitusainena kasutamise korral. |
| --- | --- |

(2)

Tarbekaupade teaduskomitee, mis vastavalt komisjoni otsusele 2008/721/EÜ (2) asendati tarbijaohutuse komiteega, hindas 2005., 2007. ja 2009. aastal C16-, C18-, C22-alküültrimetüülammooniumkloriidi (cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ja behentrimonium chloride) ohutust muul otstarbel kui säilitusainena kasutamise korral.

| (3) | Tarbijaohutuse komitee järeldas oma 8. detsembri 2009. aasta arvamuses, (3) et kui välja arvata tõsiasi, et kvaternaalseid ammooniumiderivaate sisaldavad ühendid võivad põhjustada nahaärritust, eriti siis, kui asjaomaseid koostisosasid kasutatakse omavahel kombineeritult, ei kujuta ainete cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ja behentrimonium chloride kasutamine endast ohtu tarbijate tervisele, kui selle sisaldus jääb allapoole teatavaid piirnorme, mis on selgesõnaliselt sätestatud tarbijaohutuse komitee arvamuses. |
| --- | --- |

(3)

Tarbijaohutuse komitee järeldas oma 8. detsembri 2009. aasta arvamuses, (3) et kui välja arvata tõsiasi, et kvaternaalseid ammooniumiderivaate sisaldavad ühendid võivad põhjustada nahaärritust, eriti siis, kui asjaomaseid koostisosasid kasutatakse omavahel kombineeritult, ei kujuta ainete cetrimonium chloride, steartrimonium chloride ja behentrimonium chloride kasutamine endast ohtu tarbijate tervisele, kui selle sisaldus jääb allapoole teatavaid piirnorme, mis on selgesõnaliselt sätestatud tarbijaohutuse komitee arvamuses.

| (4) | Selleks et võtta arvesse eespool nimetatud kvartenaalsete ammooniumiderivaatide kombinatsioonide nahaärritust tekitada võivat toimet, leiab komisjon, et kui nende ainete kasutamist muul otstarbel kui säilitusainena lubatakse suuremas kontsentratsioonis, peaks nende ainete kasutamist siiski piirama tarbijaohutuse komitee poolt individuaalsete ainete jaoks ettenähtud maksimaalse kontsentratsiooniga. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võtta arvesse eespool nimetatud kvartenaalsete ammooniumiderivaatide kombinatsioonide nahaärritust tekitada võivat toimet, leiab komisjon, et kui nende ainete kasutamist muul otstarbel kui säilitusainena lubatakse suuremas kontsentratsioonis, peaks nende ainete kasutamist siiski piirama tarbijaohutuse komitee poolt individuaalsete ainete jaoks ettenähtud maksimaalse kontsentratsiooniga.

| (5) | Tarbijaohutuse komitee poolt pealejäetavate näokreemide jaoks ettenähtud maksimumsisaldust tuleks kohaldada kõigi pealejäetavate näohooldustoodete suhtes, kuna ei ole põhjust piirata nende ainete kasutamise lubamist ainult pealejäetavate näokreemidega. |
| --- | --- |

(5)

Tarbijaohutuse komitee poolt pealejäetavate näokreemide jaoks ettenähtud maksimumsisaldust tuleks kohaldada kõigi pealejäetavate näohooldustoodete suhtes, kuna ei ole põhjust piirata nende ainete kasutamise lubamist ainult pealejäetavate näokreemidega.

| (6) | Seepärast tuleks eespool nimetatud kaalutluste kajastamiseks lisada määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisasse uued kanded ning V lisa kandesse 44 ristviide III lisa uutele kannetele, nii et need lisad oleksid kohandatud tehnika ja teaduse arenguga. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks eespool nimetatud kaalutluste kajastamiseks lisada määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisasse uued kanded ning V lisa kandesse 44 ristviide III lisa uutele kannetele, nii et need lisad oleksid kohandatud tehnika ja teaduse arenguga.

| (7) | Tarbijaohutuse komitee hindas ainete segu citric acid (and) silver citrate ohutust. Oma 13. oktoobri 2009. aasta arvamuses (4) kinnitas komitee esitatud andmete alusel, et kõnealuse segu kasutamine kosmeetikatoodete säilitusainena kontsentratsioonis kuni 0,2 % (mis vastab 0,0024 % hõbedasisaldusele) ei kujuta endast ohtu tarbijate tervisele. Komitee täpsustas, et aine kasutamine säilitus- ja/või toimeainena deodorantides ja antiperspirantides on näidatud maksimumsisalduse puhul ohutu. Selgesõnaliselt välistati siiski nende kasutamine suuhügieeni- ja silmahooldustoodetes, sest hinnati ainult kokkupuudet nahaga. |
| --- | --- |

(7)

Tarbijaohutuse komitee hindas ainete segu citric acid (and) silver citrate ohutust. Oma 13. oktoobri 2009. aasta arvamuses (4) kinnitas komitee esitatud andmete alusel, et kõnealuse segu kasutamine kosmeetikatoodete säilitusainena kontsentratsioonis kuni 0,2 % (mis vastab 0,0024 % hõbedasisaldusele) ei kujuta endast ohtu tarbijate tervisele. Komitee täpsustas, et aine kasutamine säilitus- ja/või toimeainena deodorantides ja antiperspirantides on näidatud maksimumsisalduse puhul ohutu. Selgesõnaliselt välistati siiski nende kasutamine suuhügieeni- ja silmahooldustoodetes, sest hinnati ainult kokkupuudet nahaga.

| (8) | Eespool nimetatud kaalutluste kajastamiseks ja lisa kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga tuleks määruse (EÜ) nr 1223/2009 V lisasse lisada uus kanne. |
| --- | --- |

(8)

Eespool nimetatud kaalutluste kajastamiseks ja lisa kohandamiseks tehnika ja teaduse arenguga tuleks määruse (EÜ) nr 1223/2009 V lisasse lisada uus kanne.

| (9) | Tarbijaohutuse komitee hindas ainet tris-biphenyl triazine, mis on UV-filter ja nanomaterjal. Oma 20. septembri 2011. aasta arvamuses (5) leidis tarbijaohutuse komitee, et ainet tris-biphenyl triazine, mille osakeste keskmine suurus (keskmine primaarosakeste suurus) on 81 nm, sisaldavate ühendite kokkupuutel nahaga on tulemuseks kõnealuse aine vähene imendumine. Ka pärast suukaudset kokkupuudet imendub tris-biphenyl triazine vähesel määral. Pärast suu- või nahakaudset kokkupuudet kogusega kuni 500 mg kehamassi kg kohta päevas ei ole täheldatud mingit süsteemset mõju. Tarbijaohutuse komitee analüüsitud andmed viivad järelduseni, et 10-protsendilise aine tris-biphenyl triazine kasutamist nahale kantavate kosmeetikatoodete UV-filtrina võib pidada ohutuks (ka juhul, kui aine esineb nanomaterjalina). |
| --- | --- |

(9)

Tarbijaohutuse komitee hindas ainet tris-biphenyl triazine, mis on UV-filter ja nanomaterjal. Oma 20. septembri 2011. aasta arvamuses (5) leidis tarbijaohutuse komitee, et ainet tris-biphenyl triazine, mille osakeste keskmine suurus (keskmine primaarosakeste suurus) on 81 nm, sisaldavate ühendite kokkupuutel nahaga on tulemuseks kõnealuse aine vähene imendumine. Ka pärast suukaudset kokkupuudet imendub tris-biphenyl triazine vähesel määral. Pärast suu- või nahakaudset kokkupuudet kogusega kuni 500 mg kehamassi kg kohta päevas ei ole täheldatud mingit süsteemset mõju. Tarbijaohutuse komitee analüüsitud andmed viivad järelduseni, et 10-protsendilise aine tris-biphenyl triazine kasutamist nahale kantavate kosmeetikatoodete UV-filtrina võib pidada ohutuks (ka juhul, kui aine esineb nanomaterjalina).

| (10) | Tarbijaohutuse komitee selgitas siiski, et riskihindamise ajal oli sissehingamisel tekkiva kokkupuutega seotud probleemide tõttu liiga palju lahendamata küsimusi, et teha järeldusi 10-protsendilise aine tris-biphenyl triazine ohutu kasutamise kohta aerosoolides. Seepärast leidis tarbijaohutuse komitee, et ainet tris-biphenyl triazine sisaldavate aerosoolide kasutamist ei saa soovitada seni, kuni pärast korduva sissehingamise katseid on esitatud täiendavat ohutusalast teavet. |
| --- | --- |

(10)

Tarbijaohutuse komitee selgitas siiski, et riskihindamise ajal oli sissehingamisel tekkiva kokkupuutega seotud probleemide tõttu liiga palju lahendamata küsimusi, et teha järeldusi 10-protsendilise aine tris-biphenyl triazine ohutu kasutamise kohta aerosoolides. Seepärast leidis tarbijaohutuse komitee, et ainet tris-biphenyl triazine sisaldavate aerosoolide kasutamist ei saa soovitada seni, kuni pärast korduva sissehingamise katseid on esitatud täiendavat ohutusalast teavet.

| (11) | Pidades silmas tarbijaohutuse komitee arvamust ja võttes arvesse seda, et nanomaterjalide kasutamine võib parandada UV-filtrite tõhusust, tuleks määruse (EÜ) nr 1223/2009 VI lisa muuta, et kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas tarbijaohutuse komitee arvamust ja võttes arvesse seda, et nanomaterjalide kasutamine võib parandada UV-filtrite tõhusust, tuleks määruse (EÜ) nr 1223/2009 VI lisa muuta, et kohandada seda tehnika ja teaduse arenguga.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 III, V ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

1

(2)  ELT L 241, 10.9.2008, lk 21.

2

(3)  SCCS/1246/09, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_012.pdf.

3

(4)  SCCS/1274/09, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_004.pdf.

4

(5)  SCCS/1429/11, läbi vaadatud 13.-14. detsembril 2011, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_070.pdf.

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1223/2009 III, V ja VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | III lisasse lisatakse kanded 265 ja 266: | Aine määratlus | Tingimused | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viitenumber | Keemiline nimetus/INN | Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „265 | C16-alküültrimetüülammooniumkloriid | Cetrimonium chloride
   (1) | 112-02-7 | 203-928-6 | a) | mahapestavad juuksehooldustooted |

1)

III lisasse lisatakse kanded 265 ja 266:

Aine määratlus

Tingimused

Viitenumber

Keemiline nimetus/INN

Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„265

C16-alküültrimetüülammooniumkloriid

Cetrimonium chloride
   (1)

112-02-7

203-928-6

a)

mahapestavad juuksehooldustooted

| a) | 2,5 % individuaalsete kontsentratsioonide korral või tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral |
| --- | --- |

a)

2,5 % individuaalsete kontsentratsioonide korral või tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral

Muudel eesmärkidel kui mikroorganismide arengu pidurdamiseks toodetes. Eesmärk peab olema tooteesituse põhjal selge.

C18-alküültrimetüülammooniumkloriid

Steartrimonium chloride
   (1)

112-03-8

203-929-1

| b) | pealejäetavad juuksehooldustooted |
| --- | --- |

b)

pealejäetavad juuksehooldustooted

| b) | 1,0 % individuaalsete kontsentratsioonide korral või tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral |
| --- | --- |

b)

1,0 % individuaalsete kontsentratsioonide korral või tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral

| c) | pealejäetavad näohooldustooted |
| --- | --- |

c)

pealejäetavad näohooldustooted

| c) | 0,5 % individuaalsete kontsentratsioonide korral või tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral |
| --- | --- |

c)

0,5 % individuaalsete kontsentratsioonide korral või tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral

266

C22-alküültrimetüülammooniumkloriid

Behentrimonium chloride
   (1)

17301-53-0

241-327-0

| a) | mahapestavad juuksehooldustooted |
| --- | --- |

a)

mahapestavad juuksehooldustooted

| a) | 5,0 % beheentrimooniumkloriidi individuaalse kontsentratsiooni korral või tsetrimooniumkloriidi, steartrimooniumkloriidi ja beheentrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral, võttes samal ajal arvesse vastavat kandes 265 sätestatud tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi summa maksimumkontsentratsiooni. |
| --- | --- |

a)

5,0 % beheentrimooniumkloriidi individuaalse kontsentratsiooni korral või tsetrimooniumkloriidi, steartrimooniumkloriidi ja beheentrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral, võttes samal ajal arvesse vastavat kandes 265 sätestatud tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi summa maksimumkontsentratsiooni.

Muudel eesmärkidel kui mikroorganismide arengu pidurdamiseks toodetes. Eesmärk peab olema tooteesituse põhjal selge.

| b) | pealejäetavad juuksehooldustooted |
| --- | --- |

b)

pealejäetavad juuksehooldustooted

| b) | 3,0 % beheentrimooniumkloriidi individuaalse kontsentratsiooni korral või tsetrimooniumkloriidi, steartrimooniumkloriidi ja beheentrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral, pidades samal ajal kinni vastavast kandes 265 sätestatud tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi summa maksimumkontsentratsioonist. |
| --- | --- |

b)

3,0 % beheentrimooniumkloriidi individuaalse kontsentratsiooni korral või tsetrimooniumkloriidi, steartrimooniumkloriidi ja beheentrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral, pidades samal ajal kinni vastavast kandes 265 sätestatud tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi summa maksimumkontsentratsioonist.

| c) | pealejäetavad näohooldustooted |
| --- | --- |

c)

pealejäetavad näohooldustooted

| c) | 3,0 % beheentrimooniumkloriidi individuaalse kontsentratsiooni korral või tsetrimooniumkloriidi, steartrimooniumkloriidi ja beheentrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral, pidades samal ajal kinni vastavast kandes 265 sätestatud tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi summa maksimumkontsentratsioonist. |
| --- | --- |

c)

3,0 % beheentrimooniumkloriidi individuaalse kontsentratsiooni korral või tsetrimooniumkloriidi, steartrimooniumkloriidi ja beheentrimooniumkloriidi individuaalsete kontsentratsioonide summa korral, pidades samal ajal kinni vastavast kandes 265 sätestatud tsetrimooniumkloriidi ja steartrimooniumkloriidi summa maksimumkontsentratsioonist.

| 2) | V lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Kanne 44 asendatakse järgmisega: | Aine määratlus | Tingimused | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viitenumber | Keemiline nimetus/INN | Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „44 | C12-22-alküültrimetüülammooniumbromiid ja -kloriid | Behentrimonium chloride, (2) | 17301-53-0, | 241-327-0, | | 0,1 % | | |
| cetrimonium bromide, | 57-09-0, | 200-311-3, |
| cetrimonium chloride, (3) | 112-02-7, | 203-928-6, |
| laurtrimonium bromide, | 1119-94-4, | 214-290-3, |
| laurtrimonium chloride, | 112-00-5, | 203-927-0, |
| steartrimonium bromide, | 1120-02-1, | 214-294-5, |
| steartrimonium chloride
   (3) | 112-03-8 | 203-929-1 |

2)

V lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Kanne 44 asendatakse järgmisega:

Aine määratlus

Tingimused

Viitenumber

Keemiline nimetus/INN

Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„44

C12-22-alküültrimetüülammooniumbromiid ja -kloriid

Behentrimonium chloride, (2)

17301-53-0,

241-327-0,

0,1 %

cetrimonium bromide,

57-09-0,

200-311-3,

cetrimonium chloride, (3)

112-02-7,

203-928-6,

laurtrimonium bromide,

1119-94-4,

214-290-3,

laurtrimonium chloride,

112-00-5,

203-927-0,

steartrimonium bromide,

1120-02-1,

214-294-5,

steartrimonium chloride
   (3)

112-03-8

203-929-1

| b) | Lisatakse kanne 59: | Aine määratlus | Tingimused | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viitenumber | Keemiline nimetus/INN | Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „59 | 2-hüdroksü-1,2,3-propaantrikarboksüülhappe monohüdraat ja 2-hüdroksü-1,2,3-propaantrikarboksüülhappe hõbe(1+)soola monohüdraat | Citric acid (and) Silver citrate | — | 460-890-5 | | 0,2 % (mis vastab 0,0024 % hõbedale) | Mitte kasutada suuhügieeni- ja silmahooldustoodetes!” | |

b)

Lisatakse kanne 59:

Aine määratlus

Tingimused

Viitenumber

Keemiline nimetus/INN

Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„59

2-hüdroksü-1,2,3-propaantrikarboksüülhappe monohüdraat ja 2-hüdroksü-1,2,3-propaantrikarboksüülhappe hõbe(1+)soola monohüdraat

Citric acid (and) Silver citrate

—

460-890-5

0,2 % (mis vastab 0,0024 % hõbedale)

Mitte kasutada suuhügieeni- ja silmahooldustoodetes!”

| 3) | VI lisasse lisatakse kanne 29: | Aine määratlus | Tingimused | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Viitenumber | Keemiline nimetus/INN | Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus | CASi number | EÜ number | Toote liik, kehaosa | Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes | Muud | Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „29 | 1,3,5-triasiin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenüül]-4-üül (ka nanomaterjalina) | Tris-biphenyl triazine
  Tris-biphenyl triazine (nano) | 31274-51-8 | — | | 10 % | Mitte kasutada aerosoolides.
  Kasutada on lubatud ainult järgmiste omadustega nanomaterjale:






  — | keskmine primaarosakeste suurus > 80 nm; |

3)

VI lisasse lisatakse kanne 29:

Aine määratlus

Tingimused

Viitenumber

Keemiline nimetus/INN

Koostisainete ühtses nimestikus kasutatav nimetus

CASi number

EÜ number

Toote liik, kehaosa

Maksimaalne sisaldus kasutusvalmis tootes

Muud

Kasutustingimuste ja hoiatuste sõnastus

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„29

1,3,5-triasiin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenüül]-4-üül (ka nanomaterjalina)

Tris-biphenyl triazine

Tris-biphenyl triazine (nano)

31274-51-8

—

10 %

Mitte kasutada aerosoolides.

Kasutada on lubatud ainult järgmiste omadustega nanomaterjale:

—

keskmine primaarosakeste suurus > 80 nm;

| — | puhtus ≥ 98 %; |
| --- | --- |

—

puhtus ≥ 98 %;

| — | katmata” |
| --- | --- |

—

katmata”

---

(1)  Kasutamiseks säilitusainena, vt V lisa kanne nr 44.”

(2)  Kasutamiseks muu kui säilitusainena, vt III lisa nr 266.

(3)  Kasutamiseks muu kui säilitusainena, vt III lisa nr 265.”

---

| 9.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 867/2014,

8. august 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | AR | 143,2 |
| CL | 76,2 |
| TR | 160,1 |
| UY | 136,4 |
| ZA | 143,2 |
| ZZ | 131,8 |
| 0806 10 10 | BR | 180,1 |
| CL | 187,7 |
| EG | 177,2 |
| MA | 171,9 |
| MX | 247,7 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 144,3 |
| BR | 123,7 |
| CL | 100,6 |
| CN | 121,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 142,8 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | AR | 211,9 |
| CL | 71,9 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 91,2 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| CH | 388,4 |
| TR | 384,5 |
| US | 759,4 |
| ZZ | 464,1 |
| 0809 30 | MK | 64,5 |
| TR | 138,7 |
| ZZ | 101,6 |
| 0809 40 05 | BA | 47,2 |
| MK | 78,6 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 115,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

88,2

ZZ

88,2

0805 50 10

AR

143,2

CL

76,2

TR

160,1

UY

136,4

ZA

143,2

ZZ

131,8

0806 10 10

BR

180,1

CL

187,7

EG

177,2

MA

171,9

MX

247,7

TR

156,1

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

144,3

BR

123,7

CL

100,6

CN

121,3

NZ

126,3

US

142,8

ZA

113,5

ZZ

124,6

0808 30 90

AR

211,9

CL

71,9

TR

154,0

ZA

91,2

ZZ

132,3

0809 29 00

CA

324,1

CH

388,4

TR

384,5

US

759,4

ZZ

464,1

0809 30

MK

64,5

TR

138,7

ZZ

101,6

0809 40 05

BA

47,2

MK

78,6

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

115,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 9.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/11

---

KOMISJONI OTSUS,

17. juuli 2013,

meetme/abikava/riigiabi SA.34369 (13/C) (ex 12/N) — „Riiklike ühendveoterminalide ehitus ja tegevus” — kohta, mida Slovaki Vabariik kavatseb rakendada

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 4423 all)

(Ainult slovakikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/524/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 6. aprillil 2011 saabunud e-kirjas sai komisjon äriühingult METRANS/Danubia/, a.s. (edaspidi „Metrans”) kaebuse, milles käsitleti riiklike ühendveoterminalide ehituseks väidetavalt antud riigiabi (edaspidi „kaebus”). Komisjon sai Metransilt täiendavat teavet 9. juuni 2011. aasta e-kirjaga. Kaebus registreeriti juhtumina SA.32828. |
| --- | --- |

(1)

6. aprillil 2011 saabunud e-kirjas sai komisjon äriühingult METRANS/Danubia/, a.s. (edaspidi „Metrans”) kaebuse, milles käsitleti riiklike ühendveoterminalide ehituseks väidetavalt antud riigiabi (edaspidi „kaebus”). Komisjon sai Metransilt täiendavat teavet 9. juuni 2011. aasta e-kirjaga. Kaebus registreeriti juhtumina SA.32828.

| (2) | Komisjon edastas kaebuse ja teabetaotluse Slovakkiale 6. oktoobri 2011. aasta kirjaga, millele Slovakkia vastas 6. detsembri 2011. aasta kirjaga, milles teatati, et kõnealune meede on veel ettevalmistusetapis ja seda ei ole veel rahastatud. Komisjon teatas Metransile sellest 12. detsembri 2011. aasta kirjaga, milles teatas oma esialgsest järeldusest, et meede ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning lõpetas seejärel juhtumi SA.32828. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas kaebuse ja teabetaotluse Slovakkiale 6. oktoobri 2011. aasta kirjaga, millele Slovakkia vastas 6. detsembri 2011. aasta kirjaga, milles teatati, et kõnealune meede on veel ettevalmistusetapis ja seda ei ole veel rahastatud. Komisjon teatas Metransile sellest 12. detsembri 2011. aasta kirjaga, milles teatas oma esialgsest järeldusest, et meede ei ole riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ning lõpetas seejärel juhtumi SA.32828.

| (3) | 16. veebruaril 2012 esitas Slovakkia elektroonilise eelteate riiklike ühendveoterminalide kavandatava ehituse ja tegevuse meetme kohta. 5. juuni, 12. juuni, 12. juuli ja 16. juuli 2012. aasta e-kirjades esitas Slovakkia kõnealuse meetme kohta täiendavat teavet, sealhulgas toetuskirjad transpordi- ja logistikaettevõtetelt DHL ja GEFCO. |
| --- | --- |

(3)

16. veebruaril 2012 esitas Slovakkia elektroonilise eelteate riiklike ühendveoterminalide kavandatava ehituse ja tegevuse meetme kohta. 5. juuni, 12. juuni, 12. juuli ja 16. juuli 2012. aasta e-kirjades esitas Slovakkia kõnealuse meetme kohta täiendavat teavet, sealhulgas toetuskirjad transpordi- ja logistikaettevõtetelt DHL ja GEFCO.

| (4) | Metrans edastas 12. juuli 2012. aasta e-kirjaga komisjonile toetuskirja äriühingult Green Integrated Logistics (Slovakkia) s.r.o. (edaspidi „GIL”), mis käitab Sládkovičovos asuvat veoterminali. Komisjon edastas selle kirja Slovakkiale 18. juuli 2012. aasta kirjaga, millele ta sai 14. augustil 2012 e-kirjaga vastuse, milles korrati, et projekti ei ole veel rahastatud. |
| --- | --- |

(4)

Metrans edastas 12. juuli 2012. aasta e-kirjaga komisjonile toetuskirja äriühingult Green Integrated Logistics (Slovakkia) s.r.o. (edaspidi „GIL”), mis käitab Sládkovičovos asuvat veoterminali. Komisjon edastas selle kirja Slovakkiale 18. juuli 2012. aasta kirjaga, millele ta sai 14. augustil 2012 e-kirjaga vastuse, milles korrati, et projekti ei ole veel rahastatud.

| (5) | Slovakkia teatas komisjonile meetmest elektrooniliselt 17. juulil 2012 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Selle teate osana esitas Slovakkia toetuskirjad järgmistelt äriühingutelt: DHL Express (Slovakkia), s.r.o. (edaspidi „DHL”), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. ja Kombiverkehr. Slovakkia esitas täiendavat teavet e-kirjaga 3. septembril, 18., 22., 24., 26. ja 29. oktoobril, 6., 9., 13. ja 14. novembril ning 6. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(5)

Slovakkia teatas komisjonile meetmest elektrooniliselt 17. juulil 2012 kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Selle teate osana esitas Slovakkia toetuskirjad järgmistelt äriühingutelt: DHL Express (Slovakkia), s.r.o. (edaspidi „DHL”), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. ja Kombiverkehr. Slovakkia esitas täiendavat teavet e-kirjaga 3. septembril, 18., 22., 24., 26. ja 29. oktoobril, 6., 9., 13. ja 14. novembril ning 6. detsembril 2012.

| (6) | Komisjon teatas Slovakkiale 23. jaanuari 2013. aasta kirjaga oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus. Komisjon sai Slovakkialt märkused menetluse algatamise otsuse kohta 12. veebruaril 2013. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas Slovakkiale 23. jaanuari 2013. aasta kirjaga oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetlus. Komisjon sai Slovakkialt märkused menetluse algatamise otsuse kohta 12. veebruaril 2013.

| (7) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2)16. veebruaril 2013. Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnealuse meetme kohta märkusi ühe kuu jooksul arvates otsuse avaldamiskuupäevast. |
| --- | --- |

(7)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2)16. veebruaril 2013. Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama kõnealuse meetme kohta märkusi ühe kuu jooksul arvates otsuse avaldamiskuupäevast.

| (8) | Komisjon saatis 18. veebruaril 2013 menetluse algatamise otsuse isikutele, kes väljendasid oma huvi esialgse uurimise ajal: Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovakkia), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans ja tema õigusnõustaja SCHWARZ advokáti s.r.o. ning Green Integrated Logistics (Slovakkia) s.r.o., samuti komisjoni tuvastatud teised võimalikult huvitatud isikud, nagu Žilina Ülikooli raudteetranspordi õppetool ja ZCHFP SR — ChemLog (Slovaki Vabariigi Keemia- ja Farmaatsiatööstuse Liit). |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis 18. veebruaril 2013 menetluse algatamise otsuse isikutele, kes väljendasid oma huvi esialgse uurimise ajal: Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovakkia), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans ja tema õigusnõustaja SCHWARZ advokáti s.r.o. ning Green Integrated Logistics (Slovakkia) s.r.o., samuti komisjoni tuvastatud teised võimalikult huvitatud isikud, nagu Žilina Ülikooli raudteetranspordi õppetool ja ZCHFP SR — ChemLog (Slovaki Vabariigi Keemia- ja Farmaatsiatööstuse Liit).

| (9) | Komisjon sai märkusi menetluse algatamise otsuse kohta järgmistelt huvitatud isikutelt järgmistel kuupäevadel:






  (a) | Slovaki Vabariigi Keemia- ja Farmaatsiatööstuse Liit, 22. veebruar 2013; |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisjon sai märkusi menetluse algatamise otsuse kohta järgmistelt huvitatud isikutelt järgmistel kuupäevadel:

(a)

Slovaki Vabariigi Keemia- ja Farmaatsiatööstuse Liit, 22. veebruar 2013;

| (b) | Bohemiakombi, 4. märts 2013; |
| --- | --- |

(b)

Bohemiakombi, 4. märts 2013;

| (c) | Kombiverkehr, 6. märts 2013; |
| --- | --- |

(c)

Kombiverkehr, 6. märts 2013;

| (d) | DHL, 8. märts 2013; |
| --- | --- |

(d)

DHL, 8. märts 2013;

| (e) | SCHWARZ advokáti Metransi nimel, 11. märts 2013; |
| --- | --- |

(e)

SCHWARZ advokáti Metransi nimel, 11. märts 2013;

| (f) | WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (edaspidi „WienCont”) taotles 6. märtsil 2013 oma märkuste esitamiseks tähtaja pikendust. 7. märtsil 2013 andis komisjon WienContile ajapikendust 18. märtsini 2013. Komisjon sai WienContilt märkused menetluse algatamise otsuse kohta 18. märtsil 2013. |
| --- | --- |

(f)

WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (edaspidi „WienCont”) taotles 6. märtsil 2013 oma märkuste esitamiseks tähtaja pikendust. 7. märtsil 2013 andis komisjon WienContile ajapikendust 18. märtsini 2013. Komisjon sai WienContilt märkused menetluse algatamise otsuse kohta 18. märtsil 2013.

| (10) | Komisjon saatis 19. ja 20. märtsi 2013. aasta kirjadega Slovakkiale märkused, mis ta oli huvitatud isikutelt saanud. Slovakkia saatis vastuse märkustele 5. aprillil 2013. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis 19. ja 20. märtsi 2013. aasta kirjadega Slovakkiale märkused, mis ta oli huvitatud isikutelt saanud. Slovakkia saatis vastuse märkustele 5. aprillil 2013.

| (11) | Komisjon küsis 29. aprilli 2013. aastal e-kirjaga Metransilt täiendavaid küsimusi. Metrans saatis 6. mail 2013 e-kirjaga oma vastused, sealhulgas mittekonfidentsiaalse versiooni. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon küsis 29. aprilli 2013. aastal e-kirjaga Metransilt täiendavaid küsimusi. Metrans saatis 6. mail 2013 e-kirjaga oma vastused, sealhulgas mittekonfidentsiaalse versiooni.

| (12) | Komisjon saatis 8. mai 2013. aasta e-kirjaga Slovakkiale Metransilt saadud mittekonfidentsiaalse teabe. Slovakkia edastas oma märkused 16. mail 2013. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis 8. mai 2013. aasta e-kirjaga Slovakkiale Metransilt saadud mittekonfidentsiaalse teabe. Slovakkia edastas oma märkused 16. mail 2013.

| (13) | Komisjon küsis 8. ja 17. mai 2013. aasta e-kirjadega Slovakkialt täiendavaid küsimusi, millele Slovakkia vastas e-kirjadega 17. ja 29. mail 2013. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon küsis 8. ja 17. mai 2013. aasta e-kirjadega Slovakkialt täiendavaid küsimusi, millele Slovakkia vastas e-kirjadega 17. ja 29. mail 2013.

| (14) | Komisjon küsis WienContilt täiendavaid küsimusi 21. mai 2013. aasta e-kirjaga, millele WienCont vastas e-kirjaga 7. juunil 2013. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon küsis WienContilt täiendavaid küsimusi 21. mai 2013. aasta e-kirjaga, millele WienCont vastas e-kirjaga 7. juunil 2013.

| (15) | 6. juunil 2013 toimus Brüsselis komisjoni ja Slovakkia kohtumine. |
| --- | --- |

(15)

6. juunil 2013 toimus Brüsselis komisjoni ja Slovakkia kohtumine.

| (16) | Komisjon edastas 10. juuni 2013. aasta e-kirjadega Slovakkiale mittekonfidentsiaalse teabe, mis ta Metransilt ja WienContilt sai. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon edastas 10. juuni 2013. aasta e-kirjadega Slovakkiale mittekonfidentsiaalse teabe, mis ta Metransilt ja WienContilt sai.

| (17) | Oma 10. juuni 2013. aasta kirjaga piiras Slovakkia teatatud meedet ühe terminaliga Žilinas. |
| --- | --- |

(17)

Oma 10. juuni 2013. aasta kirjaga piiras Slovakkia teatatud meedet ühe terminaliga Žilinas.

| (18) | Slovakkia edastas oma märkused Metransilt ja WienContilt saadud teabe kohta 14. juunil 2013. |
| --- | --- |

(18)

Slovakkia edastas oma märkused Metransilt ja WienContilt saadud teabe kohta 14. juunil 2013.

| (19) | Komisjon küsis 18. juuni 2013. aasta e-kirjaga täiendavat teavet, mille ta sai e-kirjaga 19. juunil 2013. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon küsis 18. juuni 2013. aasta e-kirjaga täiendavat teavet, mille ta sai e-kirjaga 19. juunil 2013.

2.   MEETME KIRJELDUS JA ENNE UURIMISMENETLUSE ALGATAMIST SAADUD MÄRKUSED

2.1.   ÜHENDVEOTERMINALID

| (20) | Esialgses teates meetme kohta, mis oli ette nähtud kaupade kombineeritud maismaavedude jaoks riiklike ühendveoterminalide võrgustiku ehitamiseks ja tegevuseks, oli Slovakkia esialgu kavandanud nelja avalikkusele juurdepääsetava ühendveoterminali ehitamise rahastamist, mille asukohtadeks olid määratud Bratislava (Pálenisko), Leopoldov (Hlohovec), Žilina (Teplička) ja Košice (Bočiar). |
| --- | --- |

(20)

Esialgses teates meetme kohta, mis oli ette nähtud kaupade kombineeritud maismaavedude jaoks riiklike ühendveoterminalide võrgustiku ehitamiseks ja tegevuseks, oli Slovakkia esialgu kavandanud nelja avalikkusele juurdepääsetava ühendveoterminali ehitamise rahastamist, mille asukohtadeks olid määratud Bratislava (Pálenisko), Leopoldov (Hlohovec), Žilina (Teplička) ja Košice (Bočiar).

| (21) | Slovakkia otsustas esialgse terminalide arvu ja nende asukoha üle turu-uuringute põhjal, mille 2007. aastal koostas Intraco Consulting, Belgias asuv kombineeritud vedude ja logistilise koordineerimise konsultatsiooniettevõte. Terminalide arv ja asukoht määrati kindlaks järgmisi tegureid arvesse võttes:






  — | terminalid peaksid teenindama võimalikult suurt osa Slovakkia territooriumist; |
| --- | --- | --- |

(21)

Slovakkia otsustas esialgse terminalide arvu ja nende asukoha üle turu-uuringute põhjal, mille 2007. aastal koostas Intraco Consulting, Belgias asuv kombineeritud vedude ja logistilise koordineerimise konsultatsiooniettevõte. Terminalide arv ja asukoht määrati kindlaks järgmisi tegureid arvesse võttes:

—

terminalid peaksid teenindama võimalikult suurt osa Slovakkia territooriumist;

| — | terminalide võimsuse täieliku kasutamise võimalused; |
| --- | --- |

—

terminalide võimsuse täieliku kasutamise võimalused;

| — | üleeuroopalise transpordivõrgu moodustavatele üleeuroopalistele transpordikoridoridele vastavate peamiste raudteeliinide asukoht ja oluliste rahvusvaheliste kombineeritud veo ühenduste ja seonduvate rajatiste Euroopa lepingusse (edaspidi „AGTC-leping”) kuuluvate raudteeühenduste asukoht; |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise transpordivõrgu moodustavatele üleeuroopalistele transpordikoridoridele vastavate peamiste raudteeliinide asukoht ja oluliste rahvusvaheliste kombineeritud veo ühenduste ja seonduvate rajatiste Euroopa lepingusse (edaspidi „AGTC-leping”) kuuluvate raudteeühenduste asukoht;

| — | ühendamisvõimalused Slovakkiasse kavandatud tööstusparkidega. |
| --- | --- |

—

ühendamisvõimalused Slovakkiasse kavandatud tööstusparkidega.

| (22) | Kuna sellisel kujul oleks teatatud meede võinud kaasa tuua konkurentsimoonutuse, nagu on märgitud ka menetluse algatamise otsuses, võttis Slovakkia vastu otsuse piirata meedet nii, et rahastatakse ainult ühe kaupade kombineeritud maismaavedude jaoks ette nähtud riikliku ühendveoterminali ehitamist ja tegevust Žilinas (Teplička). Sellest terminalist saab Slovakkia riikliku ühendveoterminalide võrgustiku võimaliku tulevase ehitamise katseprojekt. |
| --- | --- |

(22)

Kuna sellisel kujul oleks teatatud meede võinud kaasa tuua konkurentsimoonutuse, nagu on märgitud ka menetluse algatamise otsuses, võttis Slovakkia vastu otsuse piirata meedet nii, et rahastatakse ainult ühe kaupade kombineeritud maismaavedude jaoks ette nähtud riikliku ühendveoterminali ehitamist ja tegevust Žilinas (Teplička). Sellest terminalist saab Slovakkia riikliku ühendveoterminalide võrgustiku võimaliku tulevase ehitamise katseprojekt.

| (23) | Sellest saab avalikkusele juurdepääsetav ühendveoterminal, mis vastab AGTC-lepingu ja Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) eeskirjadele. |
| --- | --- |

(23)

Sellest saab avalikkusele juurdepääsetav ühendveoterminal, mis vastab AGTC-lepingu ja Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) eeskirjadele.

| (24) | Katseprojekti asukoht valiti selle järgi, et see oli kõige kaugemal praegustest moodsatest ja suurtest terminalidest, kuid täitis siiski põhjenduse 21 nõudeid. |
| --- | --- |

(24)

Katseprojekti asukoht valiti selle järgi, et see oli kõige kaugemal praegustest moodsatest ja suurtest terminalidest, kuid täitis siiski põhjenduse 21 nõudeid.

| (25) | Iga terminali kasulik pikkus on 750 meetrit rööpaid kahe sildkraana all, mis on varustatud ühendvedude riputitega, mis suudavad tõsta maismaavedudel kasutatavaid vahetatavaid kaubakorpusi ja poolhaagiseid ning ühendvedude (ISO) merekonteinereid. Kraanade all on nurksed parkimiskohad poolhaagiste optimaalseks käsitamiseks ja ruum mittevirnastatavate vahetatavate kaubakorpuste lühiajaliseks ladustamiseks. Uue terminali võimsus aastas on 450 000 brutotonni. Terminali ehitus peaks olema lõpule viidud 2015. aasta jooksul. |
| --- | --- |

(25)

Iga terminali kasulik pikkus on 750 meetrit rööpaid kahe sildkraana all, mis on varustatud ühendvedude riputitega, mis suudavad tõsta maismaavedudel kasutatavaid vahetatavaid kaubakorpusi ja poolhaagiseid ning ühendvedude (ISO) merekonteinereid. Kraanade all on nurksed parkimiskohad poolhaagiste optimaalseks käsitamiseks ja ruum mittevirnastatavate vahetatavate kaubakorpuste lühiajaliseks ladustamiseks. Uue terminali võimsus aastas on 450 000 brutotonni. Terminali ehitus peaks olema lõpule viidud 2015. aasta jooksul.

| (26) | Terminal jääb riigi omandisse. Riigi raudteetaristu-ettevõtja Železnice Slovenskej republiky (edaspidi „ŽSR”) teostab riigi omandiõigust. ŽSR ülesandeks saab eelkõige terminaliettevõtjalt kontsessioonitasude kogumine. |
| --- | --- |

(26)

Terminal jääb riigi omandisse. Riigi raudteetaristu-ettevõtja Železnice Slovenskej republiky (edaspidi „ŽSR”) teostab riigi omandiõigust. ŽSR ülesandeks saab eelkõige terminaliettevõtjalt kontsessioonitasude kogumine.

| (27) | Terminali käitamiseks sõlmitakse kolmekümneks aastaks leping ettevõtjaga, kes valitakse mittediskrimineeriva ja läbipaistva hankemenetluse alusel. Selleks et tagada mittediskrimineeriv juurdepääs terminalile ja vältida huvide konflikti tekkimist väljavalitud terminaliettevõtja ja veoettevõtjate vahel, ei tohi terminaliettevõtja olla terminali kasutav veoettevõtja, et ta ei konkureeriks terminali kasutavate veoettevõtjate ja kombineeritud veoteenuse ettevõtjatega. Kui väljavalitud ettevõtja ei suuda täita kontsessioonilepinguga kokku lepitud tingimusi, võib riik kontsessiooni tagasi võtta ja korraldada uue hanke. |
| --- | --- |

(27)

Terminali käitamiseks sõlmitakse kolmekümneks aastaks leping ettevõtjaga, kes valitakse mittediskrimineeriva ja läbipaistva hankemenetluse alusel. Selleks et tagada mittediskrimineeriv juurdepääs terminalile ja vältida huvide konflikti tekkimist väljavalitud terminaliettevõtja ja veoettevõtjate vahel, ei tohi terminaliettevõtja olla terminali kasutav veoettevõtja, et ta ei konkureeriks terminali kasutavate veoettevõtjate ja kombineeritud veoteenuse ettevõtjatega. Kui väljavalitud ettevõtja ei suuda täita kontsessioonilepinguga kokku lepitud tingimusi, võib riik kontsessiooni tagasi võtta ja korraldada uue hanke.

| (28) | Avalikkuse juurdepääs terminalile tagatakse väljavalitud terminaliettevõtjaga sõlmitava kontsessioonilepingu sättega, millega seatakse tingimuseks, et teenuseid pakutakse mittediskrimineerivalt ja avatud turu hindadega. Ka rahastamisotsus ise sisaldab sätet, millega tagatakse mittediskrimineeriv avalik juurdepääs taristule. |
| --- | --- |

(28)

Avalikkuse juurdepääs terminalile tagatakse väljavalitud terminaliettevõtjaga sõlmitava kontsessioonilepingu sättega, millega seatakse tingimuseks, et teenuseid pakutakse mittediskrimineerivalt ja avatud turu hindadega. Ka rahastamisotsus ise sisaldab sätet, millega tagatakse mittediskrimineeriv avalik juurdepääs taristule.

2.2.   MEETME ÕIGUSLIK ALUS

| (29) | Meedet rahastatakse vastavalt riigiabiseaduse nr 231/1999 (koos muudatustega) § 4 lõike 2 punktile m ja riigihalduse eelarve-eeskirju käsitlevale seadusele nr 523/2004 (millega muudetakse teatavaid seadusi). |
| --- | --- |

(29)

Meedet rahastatakse vastavalt riigiabiseaduse nr 231/1999 (koos muudatustega) § 4 lõike 2 punktile m ja riigihalduse eelarve-eeskirju käsitlevale seadusele nr 523/2004 (millega muudetakse teatavaid seadusi).

2.3.   EELARVE

| (30) | Slovakkia kavandab riigi ehitatava ja riigi omandisse kuuluva terminali ehitamiseks esialgselt investeerida 25,04 miljonit eurot. Kõnealune summa, mis tuleb Ühtekuuluvusfondist (85 %) ja riigi omavahenditest (15 %), katab 100 % esialgsetest investeeringukuludest. Siiski tuleb terminaliettevõtjal maksta kontsessioonitasusid vähemalt 15 % ulatuses investeerimiskuludest viieteistkümneaastase ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(30)

Slovakkia kavandab riigi ehitatava ja riigi omandisse kuuluva terminali ehitamiseks esialgselt investeerida 25,04 miljonit eurot. Kõnealune summa, mis tuleb Ühtekuuluvusfondist (85 %) ja riigi omavahenditest (15 %), katab 100 % esialgsetest investeeringukuludest. Siiski tuleb terminaliettevõtjal maksta kontsessioonitasusid vähemalt 15 % ulatuses investeerimiskuludest viieteistkümneaastase ajavahemiku jooksul.

2.4.   MEETMEST KASUSAAJA

| (31) | Meetmest kasusaaja on terminaliettevõtja, kuna tema saab kasu taristust, mille eest ta maksab kontsessioonitasusid, mis katavad üksnes väikese osa terminali kogu ehitusmaksumusest. |
| --- | --- |

(31)

Meetmest kasusaaja on terminaliettevõtja, kuna tema saab kasu taristust, mille eest ta maksab kontsessioonitasusid, mis katavad üksnes väikese osa terminali kogu ehitusmaksumusest.

| (32) | ŽSR ei ole meetmest kasusaaja, kuna tema üksnes haldab omandiõigusi riigi nimel. Kontsessioonitasud, mida ŽSRil tuleb riigi nimel koguda, omakorda vähendavad hüvitist, mida ta saab riigilt selle eest, et täidab riiklikke ülesandeid riigi raudteetaristu-ettevõtjana. |
| --- | --- |

(32)

ŽSR ei ole meetmest kasusaaja, kuna tema üksnes haldab omandiõigusi riigi nimel. Kontsessioonitasud, mida ŽSRil tuleb riigi nimel koguda, omakorda vähendavad hüvitist, mida ta saab riigilt selle eest, et täidab riiklikke ülesandeid riigi raudteetaristu-ettevõtjana.

2.5.   KUMULEERUMINE JA MEETME RAKENDAMISE KEELD

| (33) | Meede ei tohi saada samade abikõlblike kulude eest abi muudest allikatest. |
| --- | --- |

(33)

Meede ei tohi saada samade abikõlblike kulude eest abi muudest allikatest.

| (34) | Abi antakse pärast seda, kui komisjoniga on jõutud kokkuleppele. |
| --- | --- |

(34)

Abi antakse pärast seda, kui komisjoniga on jõutud kokkuleppele.

2.6.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (35) | Esialgse teate suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamisel kaalus komisjon järgmist:






  (a) | kas Slovakkias oli vaja ehitada ühendveoterminale ja arendada kombineeritud maismaavedusid, et soodustada üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile; |
| --- | --- | --- |

(35)

Esialgse teate suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamisel kaalus komisjon järgmist:

(a)

kas Slovakkias oli vaja ehitada ühendveoterminale ja arendada kombineeritud maismaavedusid, et soodustada üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile;

| (b) | kas meetmest tulenev konkurentsi moonutamine oleks ühiste huvidega vastuolus. |
| --- | --- |

(b)

kas meetmest tulenev konkurentsi moonutamine oleks ühiste huvidega vastuolus.

3.   SLOVAKKIA MÄRKUSED UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

| (36) | Abi vajaduse suhtes kordas Slovakkia oma arvamust, mis põhines komisjonile esitatud uurimustel ja analüüsil ning tulevaste terminalikasutajate seisukohal, et ilma riiklikke neutraalseid terminale ehitamata ei toimuks tulevikus suuremat üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile. Slovakkia viitab Kombiverkehrile, kes eeldab Slovakkias suurt nõudluse kasvu kombineeritud vedude järele, eriti Euroopa ida- ja lõunateljel. Seda nõudlust saab aga täita ainult siis, kui on olemas juurdepääs piisava võimsusega hästi valitud asukohaga ja funktsionaalsetele terminalidele, mis pakuvad piisava võimsusega täiesti neutraalseid teenuseid, nagu on Saksa terminalide ehitamise programmis. |
| --- | --- |

(36)

Abi vajaduse suhtes kordas Slovakkia oma arvamust, mis põhines komisjonile esitatud uurimustel ja analüüsil ning tulevaste terminalikasutajate seisukohal, et ilma riiklikke neutraalseid terminale ehitamata ei toimuks tulevikus suuremat üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile. Slovakkia viitab Kombiverkehrile, kes eeldab Slovakkias suurt nõudluse kasvu kombineeritud vedude järele, eriti Euroopa ida- ja lõunateljel. Seda nõudlust saab aga täita ainult siis, kui on olemas juurdepääs piisava võimsusega hästi valitud asukohaga ja funktsionaalsetele terminalidele, mis pakuvad piisava võimsusega täiesti neutraalseid teenuseid, nagu on Saksa terminalide ehitamise programmis.

| (37) | Seoses komisjoni kahtlusega, et konkurentsi moonutamine on ühiste huvidega vastuolus, teatab Slovakkia esiteks, et projekti eesmärk on arendada maismaa ühendvedusid, mida ühendvedude täiesti uue segmendina kasutatakse praegu väga piiratult või ei kasutata üldse. Teiseks on eeldatav sääst väliskuludelt 13 korda suurem kui investeerimiskulud ning enamik sellest kokkuhoiust toimuks ELis väljaspool Slovakkiat. Peale selle minimeerib konkurentsi moonutamist tingimus, et uute terminalide ettevõtjal tuleb maksta 15 % investeeringu kogukuludest kontsessioonitasudena ning samas reguleeritakse ja kontrollitakse tema teenuste hindu. |
| --- | --- |

(37)

Seoses komisjoni kahtlusega, et konkurentsi moonutamine on ühiste huvidega vastuolus, teatab Slovakkia esiteks, et projekti eesmärk on arendada maismaa ühendvedusid, mida ühendvedude täiesti uue segmendina kasutatakse praegu väga piiratult või ei kasutata üldse. Teiseks on eeldatav sääst väliskuludelt 13 korda suurem kui investeerimiskulud ning enamik sellest kokkuhoiust toimuks ELis väljaspool Slovakkiat. Peale selle minimeerib konkurentsi moonutamist tingimus, et uute terminalide ettevõtjal tuleb maksta 15 % investeeringu kogukuludest kontsessioonitasudena ning samas reguleeritakse ja kontrollitakse tema teenuste hindu.

| (38) | Vastuseks uurimismenetluse algatamise otsuses väljendatud probleemidele märgib Slovakkia, et uued terminalid moodustavad umbes 16 % Slovakkia ühendveoterminalide kogu teoreetilisest võimsusest väljendatuna ümberlaadimisvõimsusena ühendveoühikutes, nagu on näidatud allpool esitatud tabelis.







  Ühendveoterminalide võimsus Slovakkias |
| --- | --- |
| Ühendveoterminalid | Ümberlaadimisvõimsus ühendveoühikutes |
| Teoreetiline | Osakaal, % |
| Bratislava (ÚNS) | 30 000 | |
| Bratislava (Prístav) | 20 000 | |
| Sládkovičovo | 20 000 | |
| Žilina (Intrans) | 60 000 | |
| Dunajská Streda | 600 000 | |
| Košice (Intrans) | 45 000 | |
| Košice (Haniska) | 100 000 | |
| Dobrá | 75 000 | |
| Ružomberok | 30 000 | |
| Olemasolev — kokku | 980 000
   (3) | 84 % |
| Bratislava (Prístav) | 40 000 | |
| Leopoldov | 40 000 | |
| Žilina (Teplička) | 40 000 | |
| Košice (Bočiar) | 40 000 | |
| Uus — kokku | 180 000
   (4) | 16 % |
| Kõikterminalid — kokku | 1 160 000 | 100 % |

(38)

Vastuseks uurimismenetluse algatamise otsuses väljendatud probleemidele märgib Slovakkia, et uued terminalid moodustavad umbes 16 % Slovakkia ühendveoterminalide kogu teoreetilisest võimsusest väljendatuna ümberlaadimisvõimsusena ühendveoühikutes, nagu on näidatud allpool esitatud tabelis.

Ühendveoterminalide võimsus Slovakkias

Ühendveoterminalid

Ümberlaadimisvõimsus ühendveoühikutes

Teoreetiline

Osakaal, %

Bratislava (ÚNS)

30 000

Bratislava (Prístav)

20 000

Sládkovičovo

20 000

Žilina (Intrans)

60 000

Dunajská Streda

600 000

Košice (Intrans)

45 000

Košice (Haniska)

100 000

Dobrá

75 000

Ružomberok

30 000

Olemasolev — kokku

980 000
   (3)

84 %

Bratislava (Prístav)

40 000

Leopoldov

40 000

Žilina (Teplička)

40 000

Košice (Bočiar)

40 000

Uus — kokku

180 000
   (4)

16 %

Kõikterminalid — kokku

1 160 000

100 %

| (39) | Lisaks sellele e tegevus sitas Slovakkia järgmised arvud rahvusvahelise maanteekaubaveo arengu kohta Slovakkias.








  Aasta | Rahvusvaheline maanteevedu
  (tuhandetes tonnides) | Kasv aastas | Kumulatiivne kasv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 27 202 | | |
| 2008 | 30 931 | 13,7 | 13,7 |
| 2009 | 28 879 | – 3,4 | 9,8 |
| 2010 | 30 866 | 3,3 | 13,5 |
| 2011 | 33 585 | 8,8 | 23,5 |
| Allikas: Slovaki Vabariigi statistikaamet. |

(39)

Lisaks sellele e tegevus sitas Slovakkia järgmised arvud rahvusvahelise maanteekaubaveo arengu kohta Slovakkias.

Aasta

Rahvusvaheline maanteevedu

(tuhandetes tonnides)

Kasv aastas

Kumulatiivne kasv

2007

27 202

2008

30 931

13,7

13,7

2009

28 879

– 3,4

9,8

2010

30 866

3,3

13,5

2011

33 585

8,8

23,5

Allikas: Slovaki Vabariigi statistikaamet.

| (40) | Lisaks sellele märgib Slovakkia, et kohaldab oma riikliku ühendveoterminali suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (5) artiklit 31 ja artikli 56 lõiget 9, mis tuleb siseriiklikku õigusesse üle võtta 16. juuniks 2015. Slovakkia ametiasutuste arvates annavad need eeskirjad asjakohase õigusraamistiku, mis vähendab olemasolevatelt terminalidelt praeguste klientide ülevõtmise mõju. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks sellele märgib Slovakkia, et kohaldab oma riikliku ühendveoterminali suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (5) artiklit 31 ja artikli 56 lõiget 9, mis tuleb siseriiklikku õigusesse üle võtta 16. juuniks 2015. Slovakkia ametiasutuste arvates annavad need eeskirjad asjakohase õigusraamistiku, mis vähendab olemasolevatelt terminalidelt praeguste klientide ülevõtmise mõju.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   SLOVAKI VABARIIGI KEEMIA- JA FARMAATSIATÖÖSTUSE LIIT

| (41) | Slovaki Vabariigi Keemia- ja Farmaatsiatööstuse Liit (edaspidi „ZCHFP SR”) on huvitatud keemiatööstuse toodangu turvalisest ja ökoloogilisest transpordist. Seetõttu osales ta ChemLogi projektis, mille eesmärk oli kaardistada, analüüsida ja toetada kombineeritud vedusid ja riiklikke ühendveoterminale Slovakkias. |
| --- | --- |

(41)

Slovaki Vabariigi Keemia- ja Farmaatsiatööstuse Liit (edaspidi „ZCHFP SR”) on huvitatud keemiatööstuse toodangu turvalisest ja ökoloogilisest transpordist. Seetõttu osales ta ChemLogi projektis, mille eesmärk oli kaardistada, analüüsida ja toetada kombineeritud vedusid ja riiklikke ühendveoterminale Slovakkias.

| (42) | ZCHFP SR lisas oma märkustele kaks ChemLogi (Saksamaa, Poola, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia, Ungari ja Itaalia piirkondlike ametiasutuste, keemiatööstuste liitude ja teadusasutuste vaheline Euroopa koostööprojekt) uuringut, milles ZCHFP SR osaleb: „Kemikaalide kombineeritud veo arengustrateegia Kesk-Euroopas” ja „Teostatavusuuring — kemikaalide raudteeveo areng Slovakkias seoses naaberriikide ja ettevalmistatud kombineeritud veo terminalidega”. |
| --- | --- |

(42)

ZCHFP SR lisas oma märkustele kaks ChemLogi (Saksamaa, Poola, Tšehhi Vabariigi, Slovakkia, Ungari ja Itaalia piirkondlike ametiasutuste, keemiatööstuste liitude ja teadusasutuste vaheline Euroopa koostööprojekt) uuringut, milles ZCHFP SR osaleb: „Kemikaalide kombineeritud veo arengustrateegia Kesk-Euroopas” ja „Teostatavusuuring — kemikaalide raudteeveo areng Slovakkias seoses naaberriikide ja ettevalmistatud kombineeritud veo terminalidega”.

| (43) | ZCHFP SR järeldab, et Slovakkia riiklikel terminalidel on positiivne roll peamiselt kombineeritud maismaavedudele, kuna praegused terminalid tegelevad ainult ISO konteinerite veoga. ZCHFP SR andmetel veeti Slovakkiast mööda raudteed välja ainult väga vähe vahetatavaid kaubakorpusi ja poolhaagiseid, kuna need ei paku praegustele ettevõtjatele huvi ja Slovakkiast ei ole praegu regulaarseid ühendusi mõnda Lääne-Euroopa kombineeritud veo sõlmpunkti. |
| --- | --- |

(43)

ZCHFP SR järeldab, et Slovakkia riiklikel terminalidel on positiivne roll peamiselt kombineeritud maismaavedudele, kuna praegused terminalid tegelevad ainult ISO konteinerite veoga. ZCHFP SR andmetel veeti Slovakkiast mööda raudteed välja ainult väga vähe vahetatavaid kaubakorpusi ja poolhaagiseid, kuna need ei paku praegustele ettevõtjatele huvi ja Slovakkiast ei ole praegu regulaarseid ühendusi mõnda Lääne-Euroopa kombineeritud veo sõlmpunkti.

4.2.   BOHEMIAKOMBI

| (44) | Bohemiakombi on kombineeritud vedude ettevõtja, kes Slovakkias teostab vedusid peamiselt ettevõtete kõrvalliinide abil. Bohemiakombi andmetel on maismaaliinide kõige tavalisemad kasutajad Euroopas väikesed ja keskmise suurusega autovedajad ja ekspedeerijad. Nad pakuvad uksest ukseni vedu ja selleks, et kasutada kombineeritud vedu, on neil vaja neutraalsete terminalide ja kombineeritud vedude ettevõtjate teenuseid. Sellised VKEd ei suuda investeerida oma terminalidesse ja seetõttu vajavad nad riiklikku ümberlaadimistaristut. Kui sellist taristut ei ole, kasutavad need ettevõtjad ainult maanteevedu. |
| --- | --- |

(44)

Bohemiakombi on kombineeritud vedude ettevõtja, kes Slovakkias teostab vedusid peamiselt ettevõtete kõrvalliinide abil. Bohemiakombi andmetel on maismaaliinide kõige tavalisemad kasutajad Euroopas väikesed ja keskmise suurusega autovedajad ja ekspedeerijad. Nad pakuvad uksest ukseni vedu ja selleks, et kasutada kombineeritud vedu, on neil vaja neutraalsete terminalide ja kombineeritud vedude ettevõtjate teenuseid. Sellised VKEd ei suuda investeerida oma terminalidesse ja seetõttu vajavad nad riiklikku ümberlaadimistaristut. Kui sellist taristut ei ole, kasutavad need ettevõtjad ainult maanteevedu.

| (45) | Bohemiakombi väidab, et eraterminale saab maismaaveoks kasutada üksnes väga piiratud määral, sest selliste terminalide ettevõtjad pakuvad samuti uksest ukseni vedu ja on seetõttu maanteeveo ettevõtjate otsesed konkurendid. Eraterminalide kasutamine on seega seotud riskiga, et maanteelt raudteele viidud transpordi võib üle võtta eraterminali ettevõtja, kes valdab kogu teavet saadetiste kohta ja pakub konkureerivaid teenuseid. |
| --- | --- |

(45)

Bohemiakombi väidab, et eraterminale saab maismaaveoks kasutada üksnes väga piiratud määral, sest selliste terminalide ettevõtjad pakuvad samuti uksest ukseni vedu ja on seetõttu maanteeveo ettevõtjate otsesed konkurendid. Eraterminalide kasutamine on seega seotud riskiga, et maanteelt raudteele viidud transpordi võib üle võtta eraterminali ettevõtja, kes valdab kogu teavet saadetiste kohta ja pakub konkureerivaid teenuseid.

| (46) | Bohemiakombi teatab, et tavaline kombineeritud veo hind Slovakkias on 45–50 eurot ühe veoühiku eest, mis on kaks korda suurem kui see, mida mujal ELis tuleb riiklikes terminalides maksta. Bohemiakombi arvates takistab see üleminekut maanteevedudelt raudteevedudele. Bohemiakombi usub, et riiklike vahenditega ehitatud riiklikud ühendveoterminalid tagavad odavamad teenused ja vähendavad seega tõkkeid raudteevedudele üleminekul. |
| --- | --- |

(46)

Bohemiakombi teatab, et tavaline kombineeritud veo hind Slovakkias on 45–50 eurot ühe veoühiku eest, mis on kaks korda suurem kui see, mida mujal ELis tuleb riiklikes terminalides maksta. Bohemiakombi arvates takistab see üleminekut maanteevedudelt raudteevedudele. Bohemiakombi usub, et riiklike vahenditega ehitatud riiklikud ühendveoterminalid tagavad odavamad teenused ja vähendavad seega tõkkeid raudteevedudele üleminekul.

| (47) | Bohemiakombi teeb järelduse, et riigiabi tugevdab ühendveoterminalide teenuste alast konkurentsi. |
| --- | --- |

(47)

Bohemiakombi teeb järelduse, et riigiabi tugevdab ühendveoterminalide teenuste alast konkurentsi.

4.3.   KOMBIVERKEHR

| (48) | Kombiverkehr märgib, et veab Slovakkiasse väga vähe veoühikuid mööda maismaad — alla 1 000 ühiku aastas. Kombiverkehr väidab, et selle põhjus on peamiselt suured ümberlaadimiskulud, mis veoautolt rongi (või vastupidi) laaditud veoühiku kohta on üle 45 euro ehk umbes kaks korda nii suured kui riiklikult kaasrahastatud terminalides Saksamaal. Praegused veoühikud pärinevad peamiselt keemiatööstusest, mille maanteetransport on kulukam ja seotud suuremate keskkonnariskidega. Lisaks sellele saab keemiatööstuse veoühikuid tihti käidelda pealtpoolt, kasutades samu konteinerihaaratseid kui kombineeritud meretranspordis. |
| --- | --- |

(48)

Kombiverkehr märgib, et veab Slovakkiasse väga vähe veoühikuid mööda maismaad — alla 1 000 ühiku aastas. Kombiverkehr väidab, et selle põhjus on peamiselt suured ümberlaadimiskulud, mis veoautolt rongi (või vastupidi) laaditud veoühiku kohta on üle 45 euro ehk umbes kaks korda nii suured kui riiklikult kaasrahastatud terminalides Saksamaal. Praegused veoühikud pärinevad peamiselt keemiatööstusest, mille maanteetransport on kulukam ja seotud suuremate keskkonnariskidega. Lisaks sellele saab keemiatööstuse veoühikuid tihti käidelda pealtpoolt, kasutades samu konteinerihaaratseid kui kombineeritud meretranspordis.

| (49) | Kombiverkehri andmeil moodustab enamiku Slovakkia rahvusvahelistest vedudest üldine kaubavedu, näiteks pakendatud tooted, autotööstuse tooted, masinad ja tarbekaubad, mida veetakse poolhaagistes ja osaliselt ka vahetatavates kaubakorpustes. Kuid Slovakkia terminalidel ei ole selliste ühikute ümberlaadimiseks vajalikku varustust. |
| --- | --- |

(49)

Kombiverkehri andmeil moodustab enamiku Slovakkia rahvusvahelistest vedudest üldine kaubavedu, näiteks pakendatud tooted, autotööstuse tooted, masinad ja tarbekaubad, mida veetakse poolhaagistes ja osaliselt ka vahetatavates kaubakorpustes. Kuid Slovakkia terminalidel ei ole selliste ühikute ümberlaadimiseks vajalikku varustust.

| (50) | Kombiverkehri arvates on jätkusuutliku kombineeritud maismaaveo arenguks vaja järgmist:






  (a) | terminalid, millel on järgmised tehnilised omadused:






  — | 700 m kasutatavaid rööpaid; |
| --- | --- | --- | --- |

(50)

Kombiverkehri arvates on jätkusuutliku kombineeritud maismaaveo arenguks vaja järgmist:

(a)

terminalid, millel on järgmised tehnilised omadused:

—

700 m kasutatavaid rööpaid;

| — | otsene raudteeühendus peamise raudteekoridoriga; |
| --- | --- |

—

otsene raudteeühendus peamise raudteekoridoriga;

| — | konteinerihaaratsid ja ühendvedude riputid; |
| --- | --- |

—

konteinerihaaratsid ja ühendvedude riputid;

| — | piisav ladustamisruum, mille puhul on arvestatud mittevirnastatavate veoühikutega; |
| --- | --- |

—

piisav ladustamisruum, mille puhul on arvestatud mittevirnastatavate veoühikutega;

| — | piisavalt kõrvalteid rongide seismiseks terminalis või selle lähedal; |
| --- | --- |

—

piisavalt kõrvalteid rongide seismiseks terminalis või selle lähedal;

| (b) | ümberlaadimiskulud, mis suudavad konkureerida maanteeveoga — kuni 20–25 eurot maantee-raudtee vahelise ühe ümberlaadimise eest; |
| --- | --- |

(b)

ümberlaadimiskulud, mis suudavad konkureerida maanteeveoga — kuni 20–25 eurot maantee-raudtee vahelise ühe ümberlaadimise eest;

| (c) | sõltumatud terminalide juhid, kes võivad tagada mittediskrimineeriva juurdepääsu. Kuigi kolmandad isikud võivad praegusi terminale kasutada, märgib Kombiverkehr, et kolmandatele isikutele kehtestatud tingimused on ebakindlad. Esiteks, kuna terminaliettevõtjad on samaaegselt ka vedajad, ähvardab kolmandast isikust kombineeritud vedude ettevõtjat oht, et terminaliettevõtja võtab tema kliendid üle. Teiseks, terminaliettevõtjad on kolmandatest isikutest huvitatud üksnes niikaua, kuni neil on vaba terminalivõimsust. Niipea kui neil on piisaval määral oma veomahtu, kaob nende huvi kolmandatele isikutele juurdepääsu pakkuda. Lisaks sellele on reguleerimata terminaliettevõtjal palju võimalusi teha oma terminali kasutamine kolmandatele isikutele raskemaks või majanduslikult ebasoodsaks näiteks hinnakujunduse, teenuse kvaliteedi või terminaliruumi jagamise kaudu. |
| --- | --- |

(c)

sõltumatud terminalide juhid, kes võivad tagada mittediskrimineeriva juurdepääsu. Kuigi kolmandad isikud võivad praegusi terminale kasutada, märgib Kombiverkehr, et kolmandatele isikutele kehtestatud tingimused on ebakindlad. Esiteks, kuna terminaliettevõtjad on samaaegselt ka vedajad, ähvardab kolmandast isikust kombineeritud vedude ettevõtjat oht, et terminaliettevõtja võtab tema kliendid üle. Teiseks, terminaliettevõtjad on kolmandatest isikutest huvitatud üksnes niikaua, kuni neil on vaba terminalivõimsust. Niipea kui neil on piisaval määral oma veomahtu, kaob nende huvi kolmandatele isikutele juurdepääsu pakkuda. Lisaks sellele on reguleerimata terminaliettevõtjal palju võimalusi teha oma terminali kasutamine kolmandatele isikutele raskemaks või majanduslikult ebasoodsaks näiteks hinnakujunduse, teenuse kvaliteedi või terminaliruumi jagamise kaudu.

| (51) | Kombiverkehri jaoks tähendab oma klientidele uute kombineeritud vedude juurdepääsupunktide arendamine suuri esialgseid kahjusid, mida võib tagasi teenida alles pärast ühte või kahte aastat regulaarset käitamist. Seetõttu ei saa ta endale lubada uute terminalitoodete pakkumist ilma pikaajaliste tagatisteta. |
| --- | --- |

(51)

Kombiverkehri jaoks tähendab oma klientidele uute kombineeritud vedude juurdepääsupunktide arendamine suuri esialgseid kahjusid, mida võib tagasi teenida alles pärast ühte või kahte aastat regulaarset käitamist. Seetõttu ei saa ta endale lubada uute terminalitoodete pakkumist ilma pikaajaliste tagatisteta.

| (52) | Seetõttu toetab Kombiverkehr Slovakkia kava anda uue terminali käitamine sõltumatute ettevõtjate kätesse. Samal ajal usub ta siiski, et kombineeritud vedude ettevõtjad oleksid terminali arendamisest rohkem huvitatud, kui neil oleks selle käitamises osalus. Selleks et terminali käitamine oleks neutraalne ja kedagi ei diskrimineeritaks, soovitab Kombiverkehr järgmisi tingimusi:






  — | terminaliettevõtja peaks olema iseseisva juhatusega sõltumatu ettevõtja; |
| --- | --- | --- |

(52)

Seetõttu toetab Kombiverkehr Slovakkia kava anda uue terminali käitamine sõltumatute ettevõtjate kätesse. Samal ajal usub ta siiski, et kombineeritud vedude ettevõtjad oleksid terminali arendamisest rohkem huvitatud, kui neil oleks selle käitamises osalus. Selleks et terminali käitamine oleks neutraalne ja kedagi ei diskrimineeritaks, soovitab Kombiverkehr järgmisi tingimusi:

—

terminaliettevõtja peaks olema iseseisva juhatusega sõltumatu ettevõtja;

| — | ükski kombineeritud vedude ettevõtja ei tohiks omada enamat kui 50 % terminali käitavast äriühingust; |
| --- | --- |

—

ükski kombineeritud vedude ettevõtja ei tohiks omada enamat kui 50 % terminali käitavast äriühingust;

| — | terminaliettevõtjale tuleks kehtestada selged eeskirjad näiteks ruumi eraldamise ja tingimuste kohta; |
| --- | --- |

—

terminaliettevõtjale tuleks kehtestada selged eeskirjad näiteks ruumi eraldamise ja tingimuste kohta;

| — | sõltumatu järelevalvenõukogu ja raudteeameti kontroll terminaliettevõtja üle. |
| --- | --- |

—

sõltumatu järelevalvenõukogu ja raudteeameti kontroll terminaliettevõtja üle.

| (53) | Kombiverkehri arvates on kaubaveo maanteelt raudteele ülemineku potentsiaal tohutu, eriti Saksamaale (Rhein-Ruhr-Gebiet ja Hamburg/Hannover), aga ka Madalmaadesse ja Belgiasse viivatel teedel. Nendel maanteedel liigub praegu umbes 1 000 veoautot nädalas. |
| --- | --- |

(53)

Kombiverkehri arvates on kaubaveo maanteelt raudteele ülemineku potentsiaal tohutu, eriti Saksamaale (Rhein-Ruhr-Gebiet ja Hamburg/Hannover), aga ka Madalmaadesse ja Belgiasse viivatel teedel. Nendel maanteedel liigub praegu umbes 1 000 veoautot nädalas.

| (54) | Kombiverkehr väidab, et ta on huvitatud üksnes maismaa kaubaveost, mis praegu toimub maanteed mööda. Seetõttu ei vähendaks ta uut terminali kasutades ümberlaadimis- ja kaubamahte, mida käideldakse Slovakkia praegustes terminalides, kus kombineeritud vedu on juba kasutusel. |
| --- | --- |

(54)

Kombiverkehr väidab, et ta on huvitatud üksnes maismaa kaubaveost, mis praegu toimub maanteed mööda. Seetõttu ei vähendaks ta uut terminali kasutades ümberlaadimis- ja kaubamahte, mida käideldakse Slovakkia praegustes terminalides, kus kombineeritud vedu on juba kasutusel.

4.4.   DHL

| (55) | DHL väidab, et praegused Slovakkia ühendveoterminalid ei ole avaliku teenuse jaoks avatud ega paku ka vaba juurdepääsu avaliku maantee- ja raudteetaristu vahelisele ümberlaadimisele. DHL toetab Slovakkia ametiasutuste pingutusi kombineeritud vedude liberaliseerimiseks nelja uue raudtee-maantee ühendveoterminali ehitamise abil. |
| --- | --- |

(55)

DHL väidab, et praegused Slovakkia ühendveoterminalid ei ole avaliku teenuse jaoks avatud ega paku ka vaba juurdepääsu avaliku maantee- ja raudteetaristu vahelisele ümberlaadimisele. DHL toetab Slovakkia ametiasutuste pingutusi kombineeritud vedude liberaliseerimiseks nelja uue raudtee-maantee ühendveoterminali ehitamise abil.

4.5.   METRANS

| (56) | Metrans väidab, et argumendid, mida Slovakkia kasutab terminalide ehitamisele riigiabi andmise õigustamiseks, on põhjendamatud, ebaõiged või muidu asjakohatud. Kokkuvõttes on äriühingu argumendid esialgselt teatatud meetme vastu järgmised. |
| --- | --- |

(56)

Metrans väidab, et argumendid, mida Slovakkia kasutab terminalide ehitamisele riigiabi andmise õigustamiseks, on põhjendamatud, ebaõiged või muidu asjakohatud. Kokkuvõttes on äriühingu argumendid esialgselt teatatud meetme vastu järgmised.

Olemasolevate terminalide neutraalsus

| (57) | Metransi arvates ei ole tõsi Slovakkia väide, et praegused terminaliettevõtjad ei paku vajalikke neutraalseid teenuseid, ja Slovakkia ei ole suutnud seni selle väite toetuseks ühtegi tõendit tuua. Metrans käitab oma terminale neutraalsetel alustel ja pakub oma teenuseid ka sõltumatutele vedajatele. Metrans lubab käitlustoiminguid, milles kasutatakse teisi ronge. Näiteks pakub Metrans enda käitatavas Interporti terminalis Košices eranditult üksnes terminaliga seotud teenuseid, samas kui kogu vedu teostavad teised isikud. Metransi teada kehtib sama ka teiste avalikkusele juurdepääsetavate terminalide kohta. Slovakkia ei ole kunagi esitanud ühtegi ametlikku ega mitteametlikku kaebust Metransi kohta väidetava neutraalsuse puudumise tõttu ega ole ükski konkurentsiasutus alustanud uurimist ega muul moel selles asjas Metransi poole pöördunud. Sellele lisaks ei saa Slovakkia Metransi andmetel takistada riiklike terminalide ettevõtjaid osalemast veoettevõtluses, mis tähendaks nende väidetava neutraalsuse kaotamist. Peale selle väidab Metrans, et kõik-ühes teenused viivad suurema tehnilise tõhususe ja hinnalanguseni (kus kogu veo- ja käitlusprotsessi kontrollib arvuti ja teenuse kvaliteet on parem), mis koos teenuse kvaliteediga võimaldab terminalidel paremini konkureerida maanteevedudega. Seoses küsimusega, kas olemasolevad ühendveoterminalide ettevõtjad Slovakkias pakuvad ühendveoterminalide teenuseid sõltumatutele kombineeritud vedude ettevõtjatele ja kuidas neid teenuseid avalikkusele reklaamitakse, viitas Metrans oma veebisaidi osale, kus pakutakse ladustamisteenuseid, ja esitas nimekirja sõltumatutest veoettevõtjatest, vedajatest, laevandusettevõtjatest ja liisinguettevõtetest, kes on tema teenuseid kasutanud. Metrans viitab ka neljale äriühingule, kes kasutavad tema terminali, kus pakutakse ühendveoteenuseid. |
| --- | --- |

(57)

Metransi arvates ei ole tõsi Slovakkia väide, et praegused terminaliettevõtjad ei paku vajalikke neutraalseid teenuseid, ja Slovakkia ei ole suutnud seni selle väite toetuseks ühtegi tõendit tuua. Metrans käitab oma terminale neutraalsetel alustel ja pakub oma teenuseid ka sõltumatutele vedajatele. Metrans lubab käitlustoiminguid, milles kasutatakse teisi ronge. Näiteks pakub Metrans enda käitatavas Interporti terminalis Košices eranditult üksnes terminaliga seotud teenuseid, samas kui kogu vedu teostavad teised isikud. Metransi teada kehtib sama ka teiste avalikkusele juurdepääsetavate terminalide kohta. Slovakkia ei ole kunagi esitanud ühtegi ametlikku ega mitteametlikku kaebust Metransi kohta väidetava neutraalsuse puudumise tõttu ega ole ükski konkurentsiasutus alustanud uurimist ega muul moel selles asjas Metransi poole pöördunud. Sellele lisaks ei saa Slovakkia Metransi andmetel takistada riiklike terminalide ettevõtjaid osalemast veoettevõtluses, mis tähendaks nende väidetava neutraalsuse kaotamist. Peale selle väidab Metrans, et kõik-ühes teenused viivad suurema tehnilise tõhususe ja hinnalanguseni (kus kogu veo- ja käitlusprotsessi kontrollib arvuti ja teenuse kvaliteet on parem), mis koos teenuse kvaliteediga võimaldab terminalidel paremini konkureerida maanteevedudega. Seoses küsimusega, kas olemasolevad ühendveoterminalide ettevõtjad Slovakkias pakuvad ühendveoterminalide teenuseid sõltumatutele kombineeritud vedude ettevõtjatele ja kuidas neid teenuseid avalikkusele reklaamitakse, viitas Metrans oma veebisaidi osale, kus pakutakse ladustamisteenuseid, ja esitas nimekirja sõltumatutest veoettevõtjatest, vedajatest, laevandusettevõtjatest ja liisinguettevõtetest, kes on tema teenuseid kasutanud. Metrans viitab ka neljale äriühingule, kes kasutavad tema terminali, kus pakutakse ühendveoteenuseid.

Maismaavedu

| (58) | Metransi arvates ei ole õige öelda, et olemasolevad terminalid ei käitle maismaavedusid. Metrans väidab, et tema käitatavast 127 rongist nädalas kaksteist lähetatakse Duisburgi ja kaksteist Rotterdami ning need rongid on eranditult üksnes maismaavedude jaoks. Lisaks sellele kuuluvad 10 % kõikidest käitatud rongidest maismaavedude kategooriasse. Umbes 50 % tema Košice Haniska terminalis käideldud kaubamahtudest on ette nähtud maismaavedudeks. Metransil on terminalides varustus kõikide maismaaveoüksuste käitlemiseks, nagu liikurvirnastid või lahtivõetavad ühendvedude konteinerihaaratsid selliste maismaaveoühikute käitlemiseks nagu vahetatavad kaubakorpused ja poolhaagised, ning tal on vajaduse korral võimalik ehitada veeremtee rampe. Metrans märgib aga, et selliste teenuste järele ei ole nõudlust. Metrans väidab, et vahetatavate kaubakorpuste, poolhaagiste või veoautode kasutamine on ebaefektiivne võrreldes spetsiaalselt kombineeritud vedude jaoks kavandatud 45-jalaste (13,7 m) ISO kaubaaluse laiuste konteineritega, kuna selliste konteinerite veokulud on 30 % madalamad kui raskeveohaagistega veol. Lisaks sellele tuleb umbes 25 % äriühingu käibest maismaavedudega seotud teenustest. Asjaomane turg ulatub üle Slovakkia piiri, naaberriikides asuvad terminalid pakuvad tõhusat konkurentsi ja osutavad maismaavedudega seotud teenuseid. Metrans väidab, et kõnealuseid riiklikke terminale ei looda spetsiaalselt maismaavedude vajaduste järgi. |
| --- | --- |

(58)

Metransi arvates ei ole õige öelda, et olemasolevad terminalid ei käitle maismaavedusid. Metrans väidab, et tema käitatavast 127 rongist nädalas kaksteist lähetatakse Duisburgi ja kaksteist Rotterdami ning need rongid on eranditult üksnes maismaavedude jaoks. Lisaks sellele kuuluvad 10 % kõikidest käitatud rongidest maismaavedude kategooriasse. Umbes 50 % tema Košice Haniska terminalis käideldud kaubamahtudest on ette nähtud maismaavedudeks. Metransil on terminalides varustus kõikide maismaaveoüksuste käitlemiseks, nagu liikurvirnastid või lahtivõetavad ühendvedude konteinerihaaratsid selliste maismaaveoühikute käitlemiseks nagu vahetatavad kaubakorpused ja poolhaagised, ning tal on vajaduse korral võimalik ehitada veeremtee rampe. Metrans märgib aga, et selliste teenuste järele ei ole nõudlust. Metrans väidab, et vahetatavate kaubakorpuste, poolhaagiste või veoautode kasutamine on ebaefektiivne võrreldes spetsiaalselt kombineeritud vedude jaoks kavandatud 45-jalaste (13,7 m) ISO kaubaaluse laiuste konteineritega, kuna selliste konteinerite veokulud on 30 % madalamad kui raskeveohaagistega veol. Lisaks sellele tuleb umbes 25 % äriühingu käibest maismaavedudega seotud teenustest. Asjaomane turg ulatub üle Slovakkia piiri, naaberriikides asuvad terminalid pakuvad tõhusat konkurentsi ja osutavad maismaavedudega seotud teenuseid. Metrans väidab, et kõnealuseid riiklikke terminale ei looda spetsiaalselt maismaavedude vajaduste järgi.

Olemasolevate terminalide vastavus AGTC-lepingule

| (59) | Metransi arvates on investeeringud AGTC-lepingu parameetritele vastavatesse terminalidesse (750 m pikkused rööpad terminalis) äriliselt ebaefektiivsed ja tähendavad pöördumatuid kulusid. Slovakkia ja tema naabermaade (Tšehhi Vabariik ja Ungari) raudteetaristu ei luba käitada pikemaid kui umbes 550-meetriseid ronge. On ebatõenäoline, et see olukord järgmise 5–7 aasta jooksul muutuks, kuid mitmed terminalid, sealhulgas Metransi mõlemad terminalid, on olukorras, kus nad saaksid terminali rööpaid pikendada 750 meetrini 1–2 aasta jooksul — seega saaksid nad kiiresti reageerida, kui raudteetaristu võimsus lubaks selliseid ronge kasutada. |
| --- | --- |

(59)

Metransi arvates on investeeringud AGTC-lepingu parameetritele vastavatesse terminalidesse (750 m pikkused rööpad terminalis) äriliselt ebaefektiivsed ja tähendavad pöördumatuid kulusid. Slovakkia ja tema naabermaade (Tšehhi Vabariik ja Ungari) raudteetaristu ei luba käitada pikemaid kui umbes 550-meetriseid ronge. On ebatõenäoline, et see olukord järgmise 5–7 aasta jooksul muutuks, kuid mitmed terminalid, sealhulgas Metransi mõlemad terminalid, on olukorras, kus nad saaksid terminali rööpaid pikendada 750 meetrini 1–2 aasta jooksul — seega saaksid nad kiiresti reageerida, kui raudteetaristu võimsus lubaks selliseid ronge kasutada.

Neutraalsete terminalide ehitamine ja käitamine on võimalik riigiabita

| (60) | Metrans väidab, et ta ise on parim tõend selle kohta, et ühendveoterminalide turg meelitab ligi erainvestoreid ja et need terminalid võivad olla äriliselt otstarbekad. Lisaks uusinvesteeringule Slovakkia suurimasse terminali Dunajská Stredas avas Metrans 2012. aastal uue terminali Košices. Kõik sellised investeeringud on väga tundlikud investeeringujärgsete seadusemuudatuste ja kombineeritud vedudele antava riigi toetuse suhtes. Slovakkia kava investeerida riigi raha terminalidesse (koos ebaefektiivse riikliku transpordipoliitikaga) paneb juba praegu erainvestoreid kahtlema, kas tasub teha täiendavaid investeeringuid olemasolevate terminalide täiendamisse või täiendavaid uusinvesteeringuid. |
| --- | --- |

(60)

Metrans väidab, et ta ise on parim tõend selle kohta, et ühendveoterminalide turg meelitab ligi erainvestoreid ja et need terminalid võivad olla äriliselt otstarbekad. Lisaks uusinvesteeringule Slovakkia suurimasse terminali Dunajská Stredas avas Metrans 2012. aastal uue terminali Košices. Kõik sellised investeeringud on väga tundlikud investeeringujärgsete seadusemuudatuste ja kombineeritud vedudele antava riigi toetuse suhtes. Slovakkia kava investeerida riigi raha terminalidesse (koos ebaefektiivse riikliku transpordipoliitikaga) paneb juba praegu erainvestoreid kahtlema, kas tasub teha täiendavaid investeeringuid olemasolevate terminalide täiendamisse või täiendavaid uusinvesteeringuid.

Esialgselt teatatud meede moonutab konkurentsi

| (61) | Metransi arvates antakse riiklike terminalide ettevõtjatele suur konkurentsieelis, kuna nad saavad toetust 85 % kogu kapitalikuludest. Slovakkia ei saa tõhusalt takistada ettevõtjaid dumpinguhindu pakkumast (kontsessioonilepingus fikseeritud hinna võib protsessi käigus vaidlustada kui ebaseadusliku karmi piirangu). Metrans ei nõustu Slovakkia väitega, et riiklikud terminalid hakkavad küsima olemasolevate terminalidega võrreldavat hinda. Siseturgu (mis ulatub üle Slovakkia piiride) kahjustatakse märkimisväärselt, näiteks suuremat Bratislava piirkonda, mida teenindavad ka kaks Viinis asuvat terminali. Metrans näitas komisjonile oma hindu, mida ta soovi korral pakub kõikidele huvitatud klientidele. Hinnakirja järgi küsib nimetatud äriühing palju väiksemat tasu kui meetmega on mis tahes tüüpi veoühiku käitlemise eest ette nähtud. Kõigele lisaks oleks kavandatud terminal Košices kõigest ühe kilomeetri kaugusel Metransi uuest terminalist. Bratislava lähedal, kuhu on kavas ehitada teine uus terminal, on juba kaks terminali Viinis, kaks Budapestis ja üks Dunajská Stredas. |
| --- | --- |

(61)

Metransi arvates antakse riiklike terminalide ettevõtjatele suur konkurentsieelis, kuna nad saavad toetust 85 % kogu kapitalikuludest. Slovakkia ei saa tõhusalt takistada ettevõtjaid dumpinguhindu pakkumast (kontsessioonilepingus fikseeritud hinna võib protsessi käigus vaidlustada kui ebaseadusliku karmi piirangu). Metrans ei nõustu Slovakkia väitega, et riiklikud terminalid hakkavad küsima olemasolevate terminalidega võrreldavat hinda. Siseturgu (mis ulatub üle Slovakkia piiride) kahjustatakse märkimisväärselt, näiteks suuremat Bratislava piirkonda, mida teenindavad ka kaks Viinis asuvat terminali. Metrans näitas komisjonile oma hindu, mida ta soovi korral pakub kõikidele huvitatud klientidele. Hinnakirja järgi küsib nimetatud äriühing palju väiksemat tasu kui meetmega on mis tahes tüüpi veoühiku käitlemise eest ette nähtud. Kõigele lisaks oleks kavandatud terminal Košices kõigest ühe kilomeetri kaugusel Metransi uuest terminalist. Bratislava lähedal, kuhu on kavas ehitada teine uus terminal, on juba kaks terminali Viinis, kaks Budapestis ja üks Dunajská Stredas.

Uute riiklike terminalide ehitamine ei meelita uusi kaubamahte maanteedelt kombineeritud vedudesse

| (62) | Nagu Metrans märgib, moodustavad terminaliteenused (käitlemine, ümberlaadimine jne) üksnes umbes 2 % kombineeritud vedude kogukuludest. Tasud raudteetaristu kasutamise eest moodustavad umbes 40–50 % kogu transpordikuludest. Seetõttu meelitavad uued terminalid ligi üksnes tarbijaid, kes juba kasutavad kombineeritud vedu. Mahtusid suudaks kasvatada ainult tõhus riigiabi kombineeritud vedudele. |
| --- | --- |

(62)

Nagu Metrans märgib, moodustavad terminaliteenused (käitlemine, ümberlaadimine jne) üksnes umbes 2 % kombineeritud vedude kogukuludest. Tasud raudteetaristu kasutamise eest moodustavad umbes 40–50 % kogu transpordikuludest. Seetõttu meelitavad uued terminalid ligi üksnes tarbijaid, kes juba kasutavad kombineeritud vedu. Mahtusid suudaks kasvatada ainult tõhus riigiabi kombineeritud vedudele.

Sääst väliskuludelt

| (63) | Väliskuludelt saab sellist säästu, nagu Slovakkia väidab, saavutada üksnes siis, kui maanteedelt läheb raudteele üle täiendavaid vedusid, ja isegi siis ei aita üksnes riiklike terminalide ehitamisest. Metransi väitel ei vii terminalide ehitamine kombineeritud vedude mahu olulise suurenemiseni ja seega ei saavutata ka säästu väliskuludelt. |
| --- | --- |

(63)

Väliskuludelt saab sellist säästu, nagu Slovakkia väidab, saavutada üksnes siis, kui maanteedelt läheb raudteele üle täiendavaid vedusid, ja isegi siis ei aita üksnes riiklike terminalide ehitamisest. Metransi väitel ei vii terminalide ehitamine kombineeritud vedude mahu olulise suurenemiseni ja seega ei saavutata ka säästu väliskuludelt.

Olemasolevad võimsused on piisavad ja turg suudab kasvavat nõudlust täita

| (64) | Metransi andmeil kasutavad olemasolevad terminalid praegu oma tegelikust võimsusest ainult umbes 50 %. Lisaks sellele on Slovakkias veetava kauba kogumaht viimastel aastatel püsivalt vähenenud. Metrans esitab oma väite toetuseks Slovakkia kaubavedude statistika, mille kohaselt 2009. aastal veeti 203 miljonit tonni, 2010. aastal 191 miljonit tonni ja 2011. aastal 179 miljonit tonni kaupa. Seega on majanduslikud prognoosid, mida Slovakkia oma väite toetuseks kasutab, ebaõiged ja vananenud. Isegi kui praegune ülevõimsus ei suudaks täita kasvavat nõudlust kombineeritud vedude järele, saaks seda suhteliselt väikeste kuludega täita lühikese või keskpika aja jooksul kas olemasolevat võimsust uuendades ja laiendades või erainvestorite loodavate uute võimsustega. Metrans märgib, et 2010. aastal oli kõikide ühendveoterminalide kogumaht Slovakkias 1,9 miljonit tonni. Uute riiklike terminalide kavandatav võimsus on 1,8 miljonit tonni aastas, mis moodustab turust peaaegu 100 %. |
| --- | --- |

(64)

Metransi andmeil kasutavad olemasolevad terminalid praegu oma tegelikust võimsusest ainult umbes 50 %. Lisaks sellele on Slovakkias veetava kauba kogumaht viimastel aastatel püsivalt vähenenud. Metrans esitab oma väite toetuseks Slovakkia kaubavedude statistika, mille kohaselt 2009. aastal veeti 203 miljonit tonni, 2010. aastal 191 miljonit tonni ja 2011. aastal 179 miljonit tonni kaupa. Seega on majanduslikud prognoosid, mida Slovakkia oma väite toetuseks kasutab, ebaõiged ja vananenud. Isegi kui praegune ülevõimsus ei suudaks täita kasvavat nõudlust kombineeritud vedude järele, saaks seda suhteliselt väikeste kuludega täita lühikese või keskpika aja jooksul kas olemasolevat võimsust uuendades ja laiendades või erainvestorite loodavate uute võimsustega. Metrans märgib, et 2010. aastal oli kõikide ühendveoterminalide kogumaht Slovakkias 1,9 miljonit tonni. Uute riiklike terminalide kavandatav võimsus on 1,8 miljonit tonni aastas, mis moodustab turust peaaegu 100 %.

| (65) | Metrans teeb järelduse, et praeguses majandus- ja turuolukorras (olemasolev ülevõimsus, püsivalt vähenevad kaubaveomahud, ebastabiilne transpordipoliitika) ei ole neli riiklikku terminali elujõulised projektid. Kui need ehitatakse, põhjustavad need täiendavat ülevõimsust, mis üksnes moonutab konkurentsi ja sööb välja eraettevõtjatest käitajad, kes peavad tegutsema hinnatasandil, mis katab nende muutuvkulude kõrval ka püsikulud. |
| --- | --- |

(65)

Metrans teeb järelduse, et praeguses majandus- ja turuolukorras (olemasolev ülevõimsus, püsivalt vähenevad kaubaveomahud, ebastabiilne transpordipoliitika) ei ole neli riiklikku terminali elujõulised projektid. Kui need ehitatakse, põhjustavad need täiendavat ülevõimsust, mis üksnes moonutab konkurentsi ja sööb välja eraettevõtjatest käitajad, kes peavad tegutsema hinnatasandil, mis katab nende muutuvkulude kõrval ka püsikulud.

4.6.   WIENCONT

| (66) | WienCont on Viinis asuva suure kolmeliigiliste vedude terminali omanik ja ettevõtja. Ta väidab, et riigiabi nelja riikliku ühendveoterminali ehitamiseks Slovakkias ei ole vajalik selleks, et Slovakkias ühendvedusid arendada, ja et see moonutab konkurentsi arvestataval määral. WienCont väidab, et 135,5 miljoni euro suurune abi osakaaluga 85 %/100 % ei ole üldse vajalik, arvestades seda, et WienCont on alates 2006. aastast käitanud ja laiendanud oma terminali Viini linnalt saadud käitamis- ja investeeringutoetusega, mille suurus on 11,6 miljonit eurot ja abi osakaal 31 %. |
| --- | --- |

(66)

WienCont on Viinis asuva suure kolmeliigiliste vedude terminali omanik ja ettevõtja. Ta väidab, et riigiabi nelja riikliku ühendveoterminali ehitamiseks Slovakkias ei ole vajalik selleks, et Slovakkias ühendvedusid arendada, ja et see moonutab konkurentsi arvestataval määral. WienCont väidab, et 135,5 miljoni euro suurune abi osakaaluga 85 %/100 % ei ole üldse vajalik, arvestades seda, et WienCont on alates 2006. aastast käitanud ja laiendanud oma terminali Viini linnalt saadud käitamis- ja investeeringutoetusega, mille suurus on 11,6 miljonit eurot ja abi osakaal 31 %.

| (67) | WienCont kahtleb ka Slovakkia esitatud ühendvedude kasvuprognoosis ja osutab statistikale, mis näitab, et tööstuskasv Slovakkias oli aastatel 2010–2012 ainult 13 %. Ta viitab ka värskemale Snizek & Partneri (2011) prognoosile, kus eeldatakse juhita veetavate konteinerite, haagiste või kaubakorpustega toimuva kaubaveo kasvu 300 000 ühendveoühikult 2008. aastal 440 000 ühendveoühikuni 2030. aastal. Selle prognoosi kohaselt võiks kogu turu katta WienConti terminalide võimsusega. Sellest hoolimata toetavad Austria ametiasutused teise suure ühendveoterminali ehitamist Viini Inzersdorfi, millega just alustati. |
| --- | --- |

(67)

WienCont kahtleb ka Slovakkia esitatud ühendvedude kasvuprognoosis ja osutab statistikale, mis näitab, et tööstuskasv Slovakkias oli aastatel 2010–2012 ainult 13 %. Ta viitab ka värskemale Snizek & Partneri (2011) prognoosile, kus eeldatakse juhita veetavate konteinerite, haagiste või kaubakorpustega toimuva kaubaveo kasvu 300 000 ühendveoühikult 2008. aastal 440 000 ühendveoühikuni 2030. aastal. Selle prognoosi kohaselt võiks kogu turu katta WienConti terminalide võimsusega. Sellest hoolimata toetavad Austria ametiasutused teise suure ühendveoterminali ehitamist Viini Inzersdorfi, millega just alustati.

| (68) | WienCont väidab, et teise terminali ehitamine piirkonda, Bratislavasse, nõrgestab Viini positsiooni jaotuskeskusena. Ta väidab ka, et uute terminalide ehitamine tooks kaasa ülemineku maanteevedudelt raudteevedudele. |
| --- | --- |

(68)

WienCont väidab, et teise terminali ehitamine piirkonda, Bratislavasse, nõrgestab Viini positsiooni jaotuskeskusena. Ta väidab ka, et uute terminalide ehitamine tooks kaasa ülemineku maanteevedudelt raudteevedudele.

| (69) | 2011. ja 2012. aastal oli WienConti võimsus 250 000 ühendveoühikut. 2012. aastal käitles ta 72 541 ühendveoühikut ja 2011. aastal 71 369 ühendveoühikut, kusjuures veod Slovakkiast moodustasid 2012. aastal 2 968 ühendveoühikut ja 2011. aastal 2 148 ühendveoühikut. Samas olid veod Slovakkiasse 2012. aastal null ühikut ja 2011. aastal 59 ühendveoühikut. WienConti terminali käitlustasud konteineri kohta on võrreldavad meetmes kavandatud terminali konteineritasuga, kuid lao kasutamine ja haagise käitlemine on sellest kallimad. |
| --- | --- |

(69)

2011. ja 2012. aastal oli WienConti võimsus 250 000 ühendveoühikut. 2012. aastal käitles ta 72 541 ühendveoühikut ja 2011. aastal 71 369 ühendveoühikut, kusjuures veod Slovakkiast moodustasid 2012. aastal 2 968 ühendveoühikut ja 2011. aastal 2 148 ühendveoühikut. Samas olid veod Slovakkiasse 2012. aastal null ühikut ja 2011. aastal 59 ühendveoühikut. WienConti terminali käitlustasud konteineri kohta on võrreldavad meetmes kavandatud terminali konteineritasuga, kuid lao kasutamine ja haagise käitlemine on sellest kallimad.

5.   SLOVAKKIA MÄRKUSED HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (70) | Slovakkia märkis, et neli kuuest oma huvi näidanud isikust toetasid riiklike terminalide ehituseks abi andmist. Slovakkia vastused Metransi ja WienConti märkustele on toodud allpool. |
| --- | --- |

(70)

Slovakkia märkis, et neli kuuest oma huvi näidanud isikust toetasid riiklike terminalide ehituseks abi andmist. Slovakkia vastused Metransi ja WienConti märkustele on toodud allpool.

5.1.   VASTUSED METRANSI MÄRKUSTELE

Olemasolevate terminalide neutraalsus

| (71) | Slovakkia kinnitab veel kord, et Metrans ei ole neutraalne terminaliettevõtja, kuna ta on ise ka veoettevõtja. Ta osutab Bohemiakombi ja Kombiverkehri märkustele, milles nimetatakse võimalikku huvide konflikti ohtu Metransi puhul, kes tegutseb nii terminaliettevõtjana kui ka kombineeritud vedude ja uksest ukseni vedude ettevõtjana. Slovakkia viitab ka ELi õigusega kehtestatud nõudele, et raudteetaristu-ettevõtja ei tohi konkureerida seda raudteetaristut kasutavate veoettevõtjatega. Slovakkia kinnitab uuesti, et suudab tagada selle ettevõtja neutraalsuse, kelle ta oma riiklike terminalide ettevõtjaks valib. Veoettevõtjate kohta, kes Metransi terminale kasutavad, märgib Slovakkia, et tema teada ei käita ükski neist regulaarset kombineeritud vedude marsruuti. |
| --- | --- |

(71)

Slovakkia kinnitab veel kord, et Metrans ei ole neutraalne terminaliettevõtja, kuna ta on ise ka veoettevõtja. Ta osutab Bohemiakombi ja Kombiverkehri märkustele, milles nimetatakse võimalikku huvide konflikti ohtu Metransi puhul, kes tegutseb nii terminaliettevõtjana kui ka kombineeritud vedude ja uksest ukseni vedude ettevõtjana. Slovakkia viitab ka ELi õigusega kehtestatud nõudele, et raudteetaristu-ettevõtja ei tohi konkureerida seda raudteetaristut kasutavate veoettevõtjatega. Slovakkia kinnitab uuesti, et suudab tagada selle ettevõtja neutraalsuse, kelle ta oma riiklike terminalide ettevõtjaks valib. Veoettevõtjate kohta, kes Metransi terminale kasutavad, märgib Slovakkia, et tema teada ei käita ükski neist regulaarset kombineeritud vedude marsruuti.

| (72) | Kõik-ühes teenuste tõhususe kohta märgib Slovakkia, et veoettevõtja omandiõigus taristu üle tekitab monopoolse seisundi ning seepärast ei tohiks taristu omanik kasutada taristut veoettevõtjana. Sellega seoses osutab Slovakkia asjaolule, et Metransil on 55–60 % suurune turuosa. |
| --- | --- |

(72)

Kõik-ühes teenuste tõhususe kohta märgib Slovakkia, et veoettevõtja omandiõigus taristu üle tekitab monopoolse seisundi ning seepärast ei tohiks taristu omanik kasutada taristut veoettevõtjana. Sellega seoses osutab Slovakkia asjaolule, et Metransil on 55–60 % suurune turuosa.

| (73) | Slovakkia märgib, et Metransi veebisait, millel ta väidetavalt reklaamib oma ümberlaadimisteenuseid, ei paku ühendveoterminali teenuseid ühendvedude ettevõtjatele, vaid laevandusettevõtjatele ja liisinguettevõtetele. |
| --- | --- |

(73)

Slovakkia märgib, et Metransi veebisait, millel ta väidetavalt reklaamib oma ümberlaadimisteenuseid, ei paku ühendveoterminali teenuseid ühendvedude ettevõtjatele, vaid laevandusettevõtjatele ja liisinguettevõtetele.

Maismaavedu

| (74) | Slovakkia väidab, et Metransi väidetav maismaavedu ei kajastu statistikas. Slovakkia ei ole kunagi saanud mingit teavet selle kohta, et Metransil on olemas maismaa ühendveoühikute käitlemiseks vajalik varustus. Ta oletab, et Metransi arvates sisaldab maismaavedu ka merekonteinereid, mis laaditi väljaspool Euroopat, kuid laaditi ümber mõnes sisemaaterminalis. |
| --- | --- |

(74)

Slovakkia väidab, et Metransi väidetav maismaavedu ei kajastu statistikas. Slovakkia ei ole kunagi saanud mingit teavet selle kohta, et Metransil on olemas maismaa ühendveoühikute käitlemiseks vajalik varustus. Ta oletab, et Metransi arvates sisaldab maismaavedu ka merekonteinereid, mis laaditi väljaspool Euroopat, kuid laaditi ümber mõnes sisemaaterminalis.

| (75) | Slovakkia väidab, et UIRRi statistika (6) lükkab ümber Metransi väite, et poolhaagistele ja vahetatavatele kaubakonteineritele ei ole turgu. |
| --- | --- |

(75)

Slovakkia väidab, et UIRRi statistika (6) lükkab ümber Metransi väite, et poolhaagistele ja vahetatavatele kaubakonteineritele ei ole turgu.

| (76) | Slovakkia selgitab ka, et kavandatud terminalide projektid on maismaavedudele eriti sobivad. Ümberlaadimisseadmetega saab käidelda poolhaagiseid ja vahetatavaid kaubakonteinereid. Kraana alla jääv ruum projekteeritakse spetsiaalselt maismaa ühendveoühikute teenindamiseks: seal on nende vahel ruumi, et ühendvedude riputitega saaks neid käidelda, ja seal on diagonaalsed parkimiskohad poolhaagistele, et raskeveokitel oleks võimalik neid otse liigutada. Seetõttu on erinevalt konteineritele spetsialiseerunud terminalidest seal võimalik neid ühendveoühikute tüüpe ühes etapis käidelda. See vähendab riiklikes terminalides maismaa ühendveoühikute ümberlaadimishinda. |
| --- | --- |

(76)

Slovakkia selgitab ka, et kavandatud terminalide projektid on maismaavedudele eriti sobivad. Ümberlaadimisseadmetega saab käidelda poolhaagiseid ja vahetatavaid kaubakonteinereid. Kraana alla jääv ruum projekteeritakse spetsiaalselt maismaa ühendveoühikute teenindamiseks: seal on nende vahel ruumi, et ühendvedude riputitega saaks neid käidelda, ja seal on diagonaalsed parkimiskohad poolhaagistele, et raskeveokitel oleks võimalik neid otse liigutada. Seetõttu on erinevalt konteineritele spetsialiseerunud terminalidest seal võimalik neid ühendveoühikute tüüpe ühes etapis käidelda. See vähendab riiklikes terminalides maismaa ühendveoühikute ümberlaadimishinda.

Olemasolevate terminalide vastavus AGTC-lepingule

| (77) | Kooskõlas ELi transpordipoliitika prioriteetidega investeerib Slovakkia taristusse, mis lubab 750 m pikkuste rongide vedu. Samuti on Slovakkia seisukohal, et Metransi terminali Dunajská Stredas ei saa laiendada, sest ühelt poolt piirab seda maantee E575 ja teiselt poolt käänuline rööbastee, mis ühendab terminali peamise raudteevõrgustikuga. |
| --- | --- |

(77)

Kooskõlas ELi transpordipoliitika prioriteetidega investeerib Slovakkia taristusse, mis lubab 750 m pikkuste rongide vedu. Samuti on Slovakkia seisukohal, et Metransi terminali Dunajská Stredas ei saa laiendada, sest ühelt poolt piirab seda maantee E575 ja teiselt poolt käänuline rööbastee, mis ühendab terminali peamise raudteevõrgustikuga.

Neutraalsete terminalide ehitamine ja käitamine on võimalik riigiabita

| (78) | Slovakkia arvates näitavad riiklike terminalide jaoks tehtud majandusuuringud, et terminalide ehitust ja käitamist ei saa rahastada üksnes terminalide tegevusest saadavast tulust. Slovakkia oletab, et Metrans ristrahastab terminalide ehitust veotegevusega teenitavast tulust. |
| --- | --- |

(78)

Slovakkia arvates näitavad riiklike terminalide jaoks tehtud majandusuuringud, et terminalide ehitust ja käitamist ei saa rahastada üksnes terminalide tegevusest saadavast tulust. Slovakkia oletab, et Metrans ristrahastab terminalide ehitust veotegevusega teenitavast tulust.

| (79) | Slovakkia pakkus ka koostööd Metransile riiklike terminalide ehitamisel, kuid Metrans ei soovinud täita Slovakkia tingimusi seoses mittediskrimineeriva juurdepääsuga. |
| --- | --- |

(79)

Slovakkia pakkus ka koostööd Metransile riiklike terminalide ehitamisel, kuid Metrans ei soovinud täita Slovakkia tingimusi seoses mittediskrimineeriva juurdepääsuga.

Konkurentsi moonutatakse

| (80) | Slovakkia juhib tähelepanu sellele, et direktiivis 2012/34/EL on sätestatud terminaliteenuste kasutamise eest tasu võtmise põhimõtted ja sõltumatu raudteeameti vastutusala, et hinnata nimetatud tasusid ja reguleerida neid kaebuste korral. |
| --- | --- |

(80)

Slovakkia juhib tähelepanu sellele, et direktiivis 2012/34/EL on sätestatud terminaliteenuste kasutamise eest tasu võtmise põhimõtted ja sõltumatu raudteeameti vastutusala, et hinnata nimetatud tasusid ja reguleerida neid kaebuste korral.

| (81) | Slovakkia märgib, et ta toetab samuti seda, et eraettevõtjad kombineeritud vedusid arendavad; näiteks investeeris ta Bratislava-Dunajská Streda raudteelõigu võimsuse suurendamisse, mida oli vaja Metransi suurenenud vajaduste katmiseks. |
| --- | --- |

(81)

Slovakkia märgib, et ta toetab samuti seda, et eraettevõtjad kombineeritud vedusid arendavad; näiteks investeeris ta Bratislava-Dunajská Streda raudteelõigu võimsuse suurendamisse, mida oli vaja Metransi suurenenud vajaduste katmiseks.

| (82) | Slovakkia täheldab, et Metrans oli oma terminaliteenuste hinnakirja märkinud konfidentsiaalseks, mis näitab, et neid hindu ei ole avaldatud. |
| --- | --- |

(82)

Slovakkia täheldab, et Metrans oli oma terminaliteenuste hinnakirja märkinud konfidentsiaalseks, mis näitab, et neid hindu ei ole avaldatud.

Uute riiklike terminalide ehitamine ei aita kaasa kaubamahtude üleviimisele maanteedelt kombineeritud vedudesse

| (83) | Oma vastuses sellele põhjendamatule väitele osutab Slovakkia Kombiverkehri märkustele, mille kohaselt kombineeritud maismaavedu areneb juhul, kui sõltumatud terminaliettevõtjad tagavad mittediskrimineeriva juurdepääsu oma teenustele ja kui ühe käitlustoimingu hind ei ületa 20–25 eurot ümberlaaditud ühiku kohta. |
| --- | --- |

(83)

Oma vastuses sellele põhjendamatule väitele osutab Slovakkia Kombiverkehri märkustele, mille kohaselt kombineeritud maismaavedu areneb juhul, kui sõltumatud terminaliettevõtjad tagavad mittediskrimineeriva juurdepääsu oma teenustele ja kui ühe käitlustoimingu hind ei ületa 20–25 eurot ümberlaaditud ühiku kohta.

| (84) | Slovakkia väidab veel, et Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) (7) statistika kohaselt moodustab kombineeritud maismaavedu 47,14 % kogu kombineeritud veost. Kuna aga Slovakkias ei ole üleminek maanteeveolt raudteeveole veel sellele tasemele jõudnud, on seal lisaks merekonteineritele veel palju võimalusi maismaa ühendvedude jaoks.

  Kombineeritud kaubavedu juhita veetavate konteinerite, haagiste või kaubakorpustega: 20-jalase konteineri ekvivalentühikud (TEU) 2011. aastal









  Kombineeritud vedude turusegment | Maismaavedu | Merevedu | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20-jalase konteineri ekvivalentühikud (TEU) |
| Riigisisene kombineeritud vedu | 3 863 110 | 7 065 030 | 10 928 140 |
| Rahvusvaheline kombineeritud vedu | 4 678 050 | 2 510 730 | 7 188 780 |
| Kombineeritud vedu kokku | 8 541 160 | 9 575 760 | 18 116 920 |

(84)

Slovakkia väidab veel, et Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) (7) statistika kohaselt moodustab kombineeritud maismaavedu 47,14 % kogu kombineeritud veost. Kuna aga Slovakkias ei ole üleminek maanteeveolt raudteeveole veel sellele tasemele jõudnud, on seal lisaks merekonteineritele veel palju võimalusi maismaa ühendvedude jaoks.

Kombineeritud kaubavedu juhita veetavate konteinerite, haagiste või kaubakorpustega: 20-jalase konteineri ekvivalentühikud (TEU) 2011. aastal

Kombineeritud vedude turusegment

Maismaavedu

Merevedu

Kokku

20-jalase konteineri ekvivalentühikud (TEU)

Riigisisene kombineeritud vedu

3 863 110

7 065 030

10 928 140

Rahvusvaheline kombineeritud vedu

4 678 050

2 510 730

7 188 780

Kombineeritud vedu kokku

8 541 160

9 575 760

18 116 920

| (85) | Slovakkia väidab, et kuna Metransi andmeil moodustavad ümberlaadimiskulud 2 % kõikidest veokuludest ja kuna Kombiverkehri andmeil teenitakse uue maismaatrassi esialgne kulu tagasi alles ühe või kahe aastaga, siis on ülimalt ebatõenäoline, et uute trasside käitajad hakkaksid looma uusi trasse sihtkohtadesse, kus trass on juba olemas. Slovakkia väidab, et kui Metransi kliendid on ülekaalukalt laevandusettevõtjad ja Metrans veab peamiselt merekonteinereid, siis uus terminal keskendub kaupade maanteelt raudteele teisaldamisele. See on teise kliendirühma jaoks ja pakub oma teenuseid teistes turusegmentides. |
| --- | --- |

(85)

Slovakkia väidab, et kuna Metransi andmeil moodustavad ümberlaadimiskulud 2 % kõikidest veokuludest ja kuna Kombiverkehri andmeil teenitakse uue maismaatrassi esialgne kulu tagasi alles ühe või kahe aastaga, siis on ülimalt ebatõenäoline, et uute trasside käitajad hakkaksid looma uusi trasse sihtkohtadesse, kus trass on juba olemas. Slovakkia väidab, et kui Metransi kliendid on ülekaalukalt laevandusettevõtjad ja Metrans veab peamiselt merekonteinereid, siis uus terminal keskendub kaupade maanteelt raudteele teisaldamisele. See on teise kliendirühma jaoks ja pakub oma teenuseid teistes turusegmentides.

Sääst väliskuludelt; olemasolevad võimsused on piisavad ja turg suudab kasvavat nõudlust täita

| (86) | Slovakkia väidab, et veomahtude vähenemine Slovakkias ei ole asjakohane maismaavedude arenduspotentsiaali hindamiseks, kuna vähenemise põhjus on peamiselt riigi veomahu langus. Seetõttu peab Slovakkia olulisemaks eespool tema märkustes esitatud statistikat, mis näitab maanteeveo mahtude kasvu, kuna need mahud on asjakohased sihtmärgid üleminekul maanteeveolt raudteeveole. |
| --- | --- |

(86)

Slovakkia väidab, et veomahtude vähenemine Slovakkias ei ole asjakohane maismaavedude arenduspotentsiaali hindamiseks, kuna vähenemise põhjus on peamiselt riigi veomahu langus. Seetõttu peab Slovakkia olulisemaks eespool tema märkustes esitatud statistikat, mis näitab maanteeveo mahtude kasvu, kuna need mahud on asjakohased sihtmärgid üleminekul maanteeveolt raudteeveole.

| (87) | Slovakkia teatab, et uued terminalid moodustavad üksnes 16 % Slovakkia ühendveoterminalide tulevasest võimsusest. |
| --- | --- |

(87)

Slovakkia teatab, et uued terminalid moodustavad üksnes 16 % Slovakkia ühendveoterminalide tulevasest võimsusest.

| (88) | Vastuseks Metransi märkustele konkurentsi moonutamise kohta, suutmatuse kohta aidata teisaldada mahtusid maanteevedudelt ja uue nõudluse katmise kohta olemasoleva võimsusega viitab Slovakkia Kombiverkehri märkustele, kes hindab Slovakkiasse sisenevate ja Slovakkiast väljuvate kombineeritud maismaavedude potentsiaali märkimisväärseks. Kombiverkehr märgib, et iganädalaste maanteevedude maht Põhja-Saksamaalt, Belgiast ja Madalmaadest Slovakkiasse ning vastupidi on umbes 1 000 veoautot. Kombiverkehr näeb ette üksnes teatava hulga praegu maanteed mööda veetava kauba teisaldamist, seega ei võtaks ta sihtmärgiks olemasolevate terminalide ühtegi praegust käibeallikat. |
| --- | --- |

(88)

Vastuseks Metransi märkustele konkurentsi moonutamise kohta, suutmatuse kohta aidata teisaldada mahtusid maanteevedudelt ja uue nõudluse katmise kohta olemasoleva võimsusega viitab Slovakkia Kombiverkehri märkustele, kes hindab Slovakkiasse sisenevate ja Slovakkiast väljuvate kombineeritud maismaavedude potentsiaali märkimisväärseks. Kombiverkehr märgib, et iganädalaste maanteevedude maht Põhja-Saksamaalt, Belgiast ja Madalmaadest Slovakkiasse ning vastupidi on umbes 1 000 veoautot. Kombiverkehr näeb ette üksnes teatava hulga praegu maanteed mööda veetava kauba teisaldamist, seega ei võtaks ta sihtmärgiks olemasolevate terminalide ühtegi praegust käibeallikat.

5.2.   VASTUS WIENCONTI MÄRKUSTELE

| (89) | Esiteks, vastuseks WienConti märkusele, et talle terminali laiendamiseks antud abi osakaal oli ainult 31 %, samas kui Slovakkia pakub esialgseks investeeringuks 100 % osakaaluga abi, märgib Slovakkia, et WienConti enamusosalus kuulub riigile. Lisaks sellele kuulub tema kasutatav raudteetaristu raudteetaristu-ettevõtjale ja tema kasutatav maa Viini linnale. Slovakkia uute terminalide ehituskulud hõlmavad nii maa ostu kui ka raudteetaristu ehitamist, samuti täiesti uue terminali ehitamist. Slovakkia märgib, et koguinvesteering WienConti terminali, sealhulgas rööpad ja maa, rahastati enam kui 90 % ulatuses riigi vahenditest. Lisaks sellele on kõnealune vastuväide Slovakkia arvates vastuolus Ühtekuuluvusfondi eesmärkidega, millega soovitakse vähendada liikmesriikidevahelisi erinevusi, rahastades taristut ja keskkonnakaitset. |
| --- | --- |

(89)

Esiteks, vastuseks WienConti märkusele, et talle terminali laiendamiseks antud abi osakaal oli ainult 31 %, samas kui Slovakkia pakub esialgseks investeeringuks 100 % osakaaluga abi, märgib Slovakkia, et WienConti enamusosalus kuulub riigile. Lisaks sellele kuulub tema kasutatav raudteetaristu raudteetaristu-ettevõtjale ja tema kasutatav maa Viini linnale. Slovakkia uute terminalide ehituskulud hõlmavad nii maa ostu kui ka raudteetaristu ehitamist, samuti täiesti uue terminali ehitamist. Slovakkia märgib, et koguinvesteering WienConti terminali, sealhulgas rööpad ja maa, rahastati enam kui 90 % ulatuses riigi vahenditest. Lisaks sellele on kõnealune vastuväide Slovakkia arvates vastuolus Ühtekuuluvusfondi eesmärkidega, millega soovitakse vähendada liikmesriikidevahelisi erinevusi, rahastades taristut ja keskkonnakaitset.

| (90) | Teiseks, vastuseks väitele, et WienCont katab kogu Viini piirkonna nõudluse ja Bratislava terminal ohustaks tema majandustegevust, märgib Slovakkia, et üksnes 4,6 % WienContis käideldud kogumahust pärineb Slovakkiast. Isegi kui WienCont kaotaks kogu selle mahu — milles Slovakkia kahtleb –, ei kannaks äriühing kahju määral, mis õigustaks moodsa kolmeliigiliste vedude terminali ehitamata jätmist Bratislavasse Doonau äärde. |
| --- | --- |

(90)

Teiseks, vastuseks väitele, et WienCont katab kogu Viini piirkonna nõudluse ja Bratislava terminal ohustaks tema majandustegevust, märgib Slovakkia, et üksnes 4,6 % WienContis käideldud kogumahust pärineb Slovakkiast. Isegi kui WienCont kaotaks kogu selle mahu — milles Slovakkia kahtleb –, ei kannaks äriühing kahju määral, mis õigustaks moodsa kolmeliigiliste vedude terminali ehitamata jätmist Bratislavasse Doonau äärde.

6.   JÄRGNENUD TEABEVAHETUS METRANSI, WIENCONTI JA SLOVAKKIAGA

| (91) | Komisjoni järgnev teabevahetus Slovakkia, Metransi ja WienContiga tõi selgust mitmesse nende isikute esitatud teabes leidunud küsimusse. |
| --- | --- |

(91)

Komisjoni järgnev teabevahetus Slovakkia, Metransi ja WienContiga tõi selgust mitmesse nende isikute esitatud teabes leidunud küsimusse.

| (92) | Kuigi Metrans ei suutnud tõestada, mil määral ta kombineeritud maismaavedudega tegeleb, suutis ta siiski näidata, et ta sellist vedu pakub ja et tema praegused maismaaveomahud ei ole tühised. Maismaavedude jaoks kasutab Metrans konteinereid, eelkõige 45-jalaseid (13,7 m) laiu konteinereid ja tsisternkonteinereid. Metrans on ka näidanud, et tal on olemas teatav varustus muude ühendveoühikute kui konteinerite ümberlaadimiseks. Slovakkia esitas komisjonile Metransilt saadud statistilised andmelehed, kus on näha, et Metrans ei vedanud ühtegi veoautot, vahetatavat kaubakorpust ega poolhaagist. |
| --- | --- |

(92)

Kuigi Metrans ei suutnud tõestada, mil määral ta kombineeritud maismaavedudega tegeleb, suutis ta siiski näidata, et ta sellist vedu pakub ja et tema praegused maismaaveomahud ei ole tühised. Maismaavedude jaoks kasutab Metrans konteinereid, eelkõige 45-jalaseid (13,7 m) laiu konteinereid ja tsisternkonteinereid. Metrans on ka näidanud, et tal on olemas teatav varustus muude ühendveoühikute kui konteinerite ümberlaadimiseks. Slovakkia esitas komisjonile Metransilt saadud statistilised andmelehed, kus on näha, et Metrans ei vedanud ühtegi veoautot, vahetatavat kaubakorpust ega poolhaagist.

| (93) | Selleks et ümber lükata Metransi esitatud väiteid, nagu ei oleks kauba kombineeritud vedude järele muudes ühendveoühikutes kui konteinerites nõudlust, toob Slovakkia näiteid neutraalse juurdepääsuga terminalist Tšehhi Vabariigis Lovosices, mis alustas tegevust 2006. aastal regulaarsetel trassidel peamiselt konteinereid vedades ja kus aastatel 2007–2012 kasvas veetud ühendveoühikute hulk 81 % ning kus 2012. aastaks moodustasid vahetatavad kaubakorpused ja poolhaagised 75 % ümberlaadimistest. Teine Slovakkia esitatud näide on neutraalse juurdepääsuga Wuppertal-Langerfledi terminal, mis praegu veab peaaegu eranditult ainult vahetatavaid kaubakorpusi ja poolhaagiseid. Isegi WienConti terminalis, mis on merekonteinerite oluline ümberlaadimiskoht, moodustavad vahetatavad kaubakorpused 21 % ümberlaadimistest. |
| --- | --- |

(93)

Selleks et ümber lükata Metransi esitatud väiteid, nagu ei oleks kauba kombineeritud vedude järele muudes ühendveoühikutes kui konteinerites nõudlust, toob Slovakkia näiteid neutraalse juurdepääsuga terminalist Tšehhi Vabariigis Lovosices, mis alustas tegevust 2006. aastal regulaarsetel trassidel peamiselt konteinereid vedades ja kus aastatel 2007–2012 kasvas veetud ühendveoühikute hulk 81 % ning kus 2012. aastaks moodustasid vahetatavad kaubakorpused ja poolhaagised 75 % ümberlaadimistest. Teine Slovakkia esitatud näide on neutraalse juurdepääsuga Wuppertal-Langerfledi terminal, mis praegu veab peaaegu eranditult ainult vahetatavaid kaubakorpusi ja poolhaagiseid. Isegi WienConti terminalis, mis on merekonteinerite oluline ümberlaadimiskoht, moodustavad vahetatavad kaubakorpused 21 % ümberlaadimistest.

| (94) | WienCont esitas Snizek & Partner'i ettekande, kus väidetakse, et terminalis, mis töötab oma võimsusest 88 % ulatuses, on toimingute kvaliteet tõsiselt kahjustatud. |
| --- | --- |

(94)

WienCont esitas Snizek & Partner'i ettekande, kus väidetakse, et terminalis, mis töötab oma võimsusest 88 % ulatuses, on toimingute kvaliteet tõsiselt kahjustatud.

| (95) | Lisaks sellele nõustus Slovakkia ehitama esialgu katseprojektina üksnes ühe terminali, et leevendada võimalikke probleeme seoses konkurentsimoonutuse võimaluse ulatusega ja et katsetada oma oletusi kaubaveo ülemineku kohta maanteelt raudteele. Seetõttu muutis Slovakkia oma esialgset teadet, piirdudes ainult ühe terminaliga Žilinas (Teplička). See terminal asub enam kui 200 km kaugusel Metransi terminalidest Dunajská Stredas ja Košices ning WienConti terminalist. Lisaks sellele teatas Slovakkia komisjonile, et olemasolev Intransi terminal Žilinas suletakse lähiajal. Komisjoni hinnang meetmele on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks sellele nõustus Slovakkia ehitama esialgu katseprojektina üksnes ühe terminali, et leevendada võimalikke probleeme seoses konkurentsimoonutuse võimaluse ulatusega ja et katsetada oma oletusi kaubaveo ülemineku kohta maanteelt raudteele. Seetõttu muutis Slovakkia oma esialgset teadet, piirdudes ainult ühe terminaliga Žilinas (Teplička). See terminal asub enam kui 200 km kaugusel Metransi terminalidest Dunajská Stredas ja Košices ning WienConti terminalist. Lisaks sellele teatas Slovakkia komisjonile, et olemasolev Intransi terminal Žilinas suletakse lähiajal. Komisjoni hinnang meetmele on esitatud allpool.

7.   ABI HINDAMINE

| (96) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, [on] siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(96)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, [on] siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.”

| (97) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 ette nähtud tingimused on kumulatiivsed. Selleks et kindlaks määrata, kas meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, tuleb täita kõik järgmised tingimused. Täpsemalt peaks rahaline toetus:






  (a) | olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(97)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 1 ette nähtud tingimused on kumulatiivsed. Selleks et kindlaks määrata, kas meede on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes riigiabi, tuleb täita kõik järgmised tingimused. Täpsemalt peaks rahaline toetus:

(a)

olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest;

| (b) | andma abisaajatele ettevõtjatele eelise; |
| --- | --- |

(b)

andma abisaajatele ettevõtjatele eelise;

| (c) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist (selektiivsuskriteerium); |
| --- | --- |

(c)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist (selektiivsuskriteerium);

| (d) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(d)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (98) | Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt võib taristu ehitamine ja käitamine olla majandustegevus (8). Kuna teatatud meede on seotud investeeringuteks ettenähtud abiga taristule, mida kasutatakse ärilisel eesmärgil, tuleb sellise taristu ehitamist ja käitamist pidada majandustegevuseks ja seega kuulub kõnealune meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(98)

Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktika kohaselt võib taristu ehitamine ja käitamine olla majandustegevus (8). Kuna teatatud meede on seotud investeeringuteks ettenähtud abiga taristule, mida kasutatakse ärilisel eesmärgil, tuleb sellise taristu ehitamist ja käitamist pidada majandustegevuseks ja seega kuulub kõnealune meede ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 reguleerimisalasse.

| (99) | Teatatud meetme jaoks ehitavad Slovakkia ametiasutused terminali ja valivad välja kontsessioonivaldaja, kes vastutab terminali käitamise eest. Seda esialgset investeeringut rahastatakse Ühtekuuluvusfondist (85 %) ja riigi omavahenditest (15 %). Kuna Ühtekuuluvusfondi vahendid kantakse üle asjakohasele riigi ametiasutusele, loetakse need Slovakkia ametiasutuste käsutuses olevaks ja nad on riigi vahendid. |
| --- | --- |

(99)

Teatatud meetme jaoks ehitavad Slovakkia ametiasutused terminali ja valivad välja kontsessioonivaldaja, kes vastutab terminali käitamise eest. Seda esialgset investeeringut rahastatakse Ühtekuuluvusfondist (85 %) ja riigi omavahenditest (15 %). Kuna Ühtekuuluvusfondi vahendid kantakse üle asjakohasele riigi ametiasutusele, loetakse need Slovakkia ametiasutuste käsutuses olevaks ja nad on riigi vahendid.

| (100) | Eelis: Slovakkia ametiasutuste poolt läbi viidud esialgse turu-uuringu põhjal ei saa välistada, et osalemine tulevases valikumenetluses on väga piiratud ja et valikumenetlus ei täida võistupakkumise tingimusi. Sellest tulenevalt ja arvestades suurt tõenäosust, et hankemenetlus ei põhine piisaval konkurentsil, ei saa välistada, et ettevõtjale antakse majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(100)

Eelis: Slovakkia ametiasutuste poolt läbi viidud esialgse turu-uuringu põhjal ei saa välistada, et osalemine tulevases valikumenetluses on väga piiratud ja et valikumenetlus ei täida võistupakkumise tingimusi. Sellest tulenevalt ja arvestades suurt tõenäosust, et hankemenetlus ei põhine piisaval konkurentsil, ei saa välistada, et ettevõtjale antakse majanduslik eelis.

| (101) | Selektiivsus: kuna meetmest on eranditult kasu väljavalitud terminaliettevõtjal, tuleks seda lugeda selektiivseks meetmeks. |
| --- | --- |

(101)

Selektiivsus: kuna meetmest on eranditult kasu väljavalitud terminaliettevõtjal, tuleks seda lugeda selektiivseks meetmeks.

| (102) | Konkurentsi moonutamine ja mõju ELi-sisesele kaubandusele: kui liikmesriikide antav abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste liidusiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb abi pidada liidusisest kaubandust mõjutavaks (9). Piisab sellest, et abi vastuvõtja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel (10). Käesoleval juhul tugevdab teatatud meede uute ühendveoterminalide positsiooni olemasolevate terminalide suhtes ning võib moonutada seetõttu konkurentsi sedavõrd, kuivõrd turg on avatud konkurentsile. Seega põhjustab abi konkurentsi moonutamist ja mõjutab liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(102)

Konkurentsi moonutamine ja mõju ELi-sisesele kaubandusele: kui liikmesriikide antav abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste liidusiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, tuleb abi pidada liidusisest kaubandust mõjutavaks (9). Piisab sellest, et abi vastuvõtja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel (10). Käesoleval juhul tugevdab teatatud meede uute ühendveoterminalide positsiooni olemasolevate terminalide suhtes ning võib moonutada seetõttu konkurentsi sedavõrd, kuivõrd turg on avatud konkurentsile. Seega põhjustab abi konkurentsi moonutamist ja mõjutab liidusisest kaubandust.

| (103) | Eespool nimetatut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(103)

Eespool nimetatut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et kõnealune meede on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

7.1.   MEETME ÕIGUSPÄRASUS

| (104) | Slovakkia ametiasutused on täitnud oma kohustuse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 ja teatanud abist enne selle rakendamist. Komisjon märgib ära tõsiasja, et abi ei anta enne, kui komisjon on selle heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(104)

Slovakkia ametiasutused on täitnud oma kohustuse vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 ja teatanud abist enne selle rakendamist. Komisjon märgib ära tõsiasja, et abi ei anta enne, kui komisjon on selle heaks kiitnud.

7.2.   SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

| (105) | Komisjon on eelnevalt hinnanud taristuprojektidele antavat abi otseselt ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel (11) ja pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas Altmark, (12) mis muutis võimatuks ELi toimimise lepingu artikli 93 otsese kohaldamise, ühendveoterminalidele antavat abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel (13). Alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (14) jõustumisest on ELi toimimise lepingu artikkel 93 muutunud otseselt kohaldatavaks kui õiguslik alus sellise abi siseturuga kokkusobivuse hindamiseks, mida antakse kõnealuse määrusega hõlmamata maismaatranspordi ja eelkõige transpordi koordineerimise jaoks. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon on eelnevalt hinnanud taristuprojektidele antavat abi otseselt ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel (11) ja pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas Altmark, (12) mis muutis võimatuks ELi toimimise lepingu artikli 93 otsese kohaldamise, ühendveoterminalidele antavat abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel (13). Alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007 (14) jõustumisest on ELi toimimise lepingu artikkel 93 muutunud otseselt kohaldatavaks kui õiguslik alus sellise abi siseturuga kokkusobivuse hindamiseks, mida antakse kõnealuse määrusega hõlmamata maismaatranspordi ja eelkõige transpordi koordineerimise jaoks.

| (106) | ELi toimimise lepingu artiklis 93 on sätestatud, et transpordi koordineerimise vajadusele vastav abi ei ole vastuolus aluslepingutega. Kõnealuses sättes kasutatud termin „transpordi koordineerimine” tähendab enamat kui lihtsalt ühe majandustegevuse arendamise hõlbustamist. Ta hõlmab riigiasutuste sekkumist eesmärgiga juhtida transpordisektori arengut ühistes huvides. Euroopa Liidu Kohus on teinud otsuse, et kõnealune artikkel kinnitab, et transpordile antav abi on aluslepinguga kokkusobiv üksnes täpselt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta ühenduse üldisi huvisid (15). |
| --- | --- |

(106)

ELi toimimise lepingu artiklis 93 on sätestatud, et transpordi koordineerimise vajadusele vastav abi ei ole vastuolus aluslepingutega. Kõnealuses sättes kasutatud termin „transpordi koordineerimine” tähendab enamat kui lihtsalt ühe majandustegevuse arendamise hõlbustamist. Ta hõlmab riigiasutuste sekkumist eesmärgiga juhtida transpordisektori arengut ühistes huvides. Euroopa Liidu Kohus on teinud otsuse, et kõnealune artikkel kinnitab, et transpordile antav abi on aluslepinguga kokkusobiv üksnes täpselt kindlaks määratud juhtudel, mis ei kahjusta ühenduse üldisi huvisid (15).

| (107) | Maismaatranspordisektori liberaliseerimisel saavutatud edu on vajadust koordineerimise järele mõnes aspektis oluliselt vähendanud. Tõhusalt liberaliseeritud sektoris tekib koordineerimine põhimõtteliselt turujõudude tegevuse tagajärjel. Kuid isegi pärast sektori liberaliseerimist võib tekkida mitmesuguseid turutõrkeid. Need õigustavad riigiasutuste sekkumist sellesse valdkonda. |
| --- | --- |

(107)

Maismaatranspordisektori liberaliseerimisel saavutatud edu on vajadust koordineerimise järele mõnes aspektis oluliselt vähendanud. Tõhusalt liberaliseeritud sektoris tekib koordineerimine põhimõtteliselt turujõudude tegevuse tagajärjel. Kuid isegi pärast sektori liberaliseerimist võib tekkida mitmesuguseid turutõrkeid. Need õigustavad riigiasutuste sekkumist sellesse valdkonda.

| (108) | Transpordisektor võib kogeda „koordineerimisraskusi” selle termini majanduslikus mõttes, näiteks eri transpordivõrgustike vahelistes ühendustes. Komisjon on nendel põhjustel juba lubanud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel (16). |
| --- | --- |

(108)

Transpordisektor võib kogeda „koordineerimisraskusi” selle termini majanduslikus mõttes, näiteks eri transpordivõrgustike vahelistes ühendustes. Komisjon on nendel põhjustel juba lubanud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel (16).

| (109) | Selleks et pidada kõnealust abimeedet transpordi koordineerimise vajadustele vastavaks, peab see olema kavandatud eesmärgi täitmiseks vajalik ja proportsionaalne. Lisaks sellele ei tohi abiga kaasnev konkurentsi moonutamine kahjustada liidu üldisi huvisid. |
| --- | --- |

(109)

Selleks et pidada kõnealust abimeedet transpordi koordineerimise vajadustele vastavaks, peab see olema kavandatud eesmärgi täitmiseks vajalik ja proportsionaalne. Lisaks sellele ei tohi abiga kaasnev konkurentsi moonutamine kahjustada liidu üldisi huvisid.

| (110) | Seetõttu on komisjon olnud järjekindlalt seisukohal, et abi on ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud järgmised tingimused:






  (a) | abi aitab kaasa ühistes huvides oleva eesmärgi täitmisele; |
| --- | --- | --- |

(110)

Seetõttu on komisjon olnud järjekindlalt seisukohal, et abi on ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel siseturuga kokkusobiv, kui on täidetud järgmised tingimused:

(a)

abi aitab kaasa ühistes huvides oleva eesmärgi täitmisele;

| (b) | abi on vajalik; |
| --- | --- |

(b)

abi on vajalik;

| (c) | abi on proportsionaalne; |
| --- | --- |

(c)

abi on proportsionaalne;

| (d) | juurdepääs asjaomasele taristule on mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele; |
| --- | --- |

(d)

juurdepääs asjaomasele taristule on mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele;

| (e) | abi ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(e)

abi ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (111) | Seega hindab komisjon, kas need viis tingimust on käesoleval juhul täidetud, et abi võiks ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel lugeda siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(111)

Seega hindab komisjon, kas need viis tingimust on käesoleval juhul täidetud, et abi võiks ELi toimimise lepingu artikli 93 alusel lugeda siseturuga kokkusobivaks.

7.2.1.   Ühistes huvides olev eesmärk

| (112) | Euroopa Liit on mõnda aega järginud poliitikat, millega soovitakse saavutada tasakaalustatud kombineeritud transpordisüsteemi, ja kombineeritud vedude konkurentsivõime tugevdamine võrreldes maanteevedudega on osa sellest poliitikast. Liidu kombineeritud vedude poliitika eesmärk on saavutada üleminek maanteevedudelt teistele transpordiliikidele. |
| --- | --- |

(112)

Euroopa Liit on mõnda aega järginud poliitikat, millega soovitakse saavutada tasakaalustatud kombineeritud transpordisüsteemi, ja kombineeritud vedude konkurentsivõime tugevdamine võrreldes maanteevedudega on osa sellest poliitikast. Liidu kombineeritud vedude poliitika eesmärk on saavutada üleminek maanteevedudelt teistele transpordiliikidele.

| (113) | Liidu õigusaktide, näiteks nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (17) eesmärk on edendada kombineeritud vedude arendamist. Transpordipoliitika valges raamatus (18) õhutatakse kasutama raudteed ja muid keskkonnahoidlikke transpordiliike, et arendada konkurentsivõimelisi alternatiive maanteevedudele. |
| --- | --- |

(113)

Liidu õigusaktide, näiteks nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (17) eesmärk on edendada kombineeritud vedude arendamist. Transpordipoliitika valges raamatus (18) õhutatakse kasutama raudteed ja muid keskkonnahoidlikke transpordiliike, et arendada konkurentsivõimelisi alternatiive maanteevedudele.

| (114) | Lisaks sellele on kombineeritud vedude poliitika kooskõlas 2001. aasta juunis Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles deklareeriti, et jätkusuutliku transpordipoliitika keskmes on meetmed, mis aitavad kaasa üleminekul maanteevedudelt keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks sellele on kombineeritud vedude poliitika kooskõlas 2001. aasta juunis Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustega, milles deklareeriti, et jätkusuutliku transpordipoliitika keskmes on meetmed, mis aitavad kaasa üleminekul maanteevedudelt keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele.

| (115) | Komisjon tunnistab, et see on peamiselt turuosaliste ülesanne, et parandada kombineeritud vedu vaba juurdepääsuga turgudel, kus valitsevad vaba konkurentsi eeskirjad ning nõudlus ja pakkumine. Siiski võib kombineeritud veo potentsiaali vabastamiseks olla vajalik ergutada soovi võtta riski, mis kaasneb maanteevedudelt alternatiivsetele veoliikidele üleminekuga. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon tunnistab, et see on peamiselt turuosaliste ülesanne, et parandada kombineeritud vedu vaba juurdepääsuga turgudel, kus valitsevad vaba konkurentsi eeskirjad ning nõudlus ja pakkumine. Siiski võib kombineeritud veo potentsiaali vabastamiseks olla vajalik ergutada soovi võtta riski, mis kaasneb maanteevedudelt alternatiivsetele veoliikidele üleminekuga.

| (116) | Peale selle on keskendumine kombineeritud veo võimalustele üha enam põhjendatud ka järgmise kaalutluse tõttu: Euroopa tööstus säilitab oma kohapealse tootmise konkurentsivõime või suurendab seda peamiselt hästi planeeritud logistika abil, optimeerides tootmist ja turustamist ning luues selles protsessis väärtust. Sellised keerukad tarneahelad on üha tundlikumad maanteevedude kahaneva usaldusväärsuse ja kasvavate kulude suhtes. Kombineeritud veo logistikast peab seega saama Euroopa töötleva tööstuse üks esmaseid eesmärke. |
| --- | --- |

(116)

Peale selle on keskendumine kombineeritud veo võimalustele üha enam põhjendatud ka järgmise kaalutluse tõttu: Euroopa tööstus säilitab oma kohapealse tootmise konkurentsivõime või suurendab seda peamiselt hästi planeeritud logistika abil, optimeerides tootmist ja turustamist ning luues selles protsessis väärtust. Sellised keerukad tarneahelad on üha tundlikumad maanteevedude kahaneva usaldusväärsuse ja kasvavate kulude suhtes. Kombineeritud veo logistikast peab seega saama Euroopa töötleva tööstuse üks esmaseid eesmärke.

| (117) | Kõigele lisaks viitab komisjon vajadusele senisest kiiremini investeerida taristutesse, eelkõige üleeuroopalistesse võrkudesse kuuluvatesse keskkonnasäästlikesse transpordiliikidesse ja kiiret andmevahetust pakkuvatesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võrgustikesse (19). |
| --- | --- |

(117)

Kõigele lisaks viitab komisjon vajadusele senisest kiiremini investeerida taristutesse, eelkõige üleeuroopalistesse võrkudesse kuuluvatesse keskkonnasäästlikesse transpordiliikidesse ja kiiret andmevahetust pakkuvatesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võrgustikesse (19).

| (118) | Kõikidele kasutajatele võrdset juurdepääsu pakkuvate ühendveoterminalide ehitamist toetavad mitu ELi õigusakti. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 661/2010/EL (20) nõutakse üleeuroopalise transpordivõrgustiku ehitamist, milles peab võimaluste piires toimuma eri transpordiliikide koostalitlus ja mis peab soodustama eri transpordiliikide vahelist ühendvedu. Kõnealuse otsuse kohaselt peavad ühishuviprojektid toetama transpordi säästvat arengut, parandades turvalisust ja vähendades transpordi tekitatud keskkonnakahju, eelkõige soodustades üleminekut raudteevedudele, ühendvedudele, siseveelaevandusele ja merevedudele. Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ (21) (ühenduse raudteede arendamise kohta) artikliga 10 nõutakse liikmesriikidelt selle tagamist, et teiste liikmesriikide raudtee-ettevõtjatel võimaldatakse võrdsetel tingimustel kasutada taristuid rahvusvaheliste kombineeritud kaubavedude korraldamiseks. Peale selle tegi komisjon oma ettepanekus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta) (22) ettepaneku, et kaubaterminalide ettevõtjad peaksid tagama, et kaubaterminalid on avatud kõigile ettevõtjatele, juurdepääs terminalidele peaks olema mittediskrimineeriv ja seal kohaldavad tasud peaksid olema läbipaistvad. |
| --- | --- |

(118)

Kõikidele kasutajatele võrdset juurdepääsu pakkuvate ühendveoterminalide ehitamist toetavad mitu ELi õigusakti. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 661/2010/EL (20) nõutakse üleeuroopalise transpordivõrgustiku ehitamist, milles peab võimaluste piires toimuma eri transpordiliikide koostalitlus ja mis peab soodustama eri transpordiliikide vahelist ühendvedu. Kõnealuse otsuse kohaselt peavad ühishuviprojektid toetama transpordi säästvat arengut, parandades turvalisust ja vähendades transpordi tekitatud keskkonnakahju, eelkõige soodustades üleminekut raudteevedudele, ühendvedudele, siseveelaevandusele ja merevedudele. Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ (21) (ühenduse raudteede arendamise kohta) artikliga 10 nõutakse liikmesriikidelt selle tagamist, et teiste liikmesriikide raudtee-ettevõtjatel võimaldatakse võrdsetel tingimustel kasutada taristuid rahvusvaheliste kombineeritud kaubavedude korraldamiseks. Peale selle tegi komisjon oma ettepanekus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta) (22) ettepaneku, et kaubaterminalide ettevõtjad peaksid tagama, et kaubaterminalid on avatud kõigile ettevõtjatele, juurdepääs terminalidele peaks olema mittediskrimineeriv ja seal kohaldavad tasud peaksid olema läbipaistvad.

| (119) | Kõikidele kasutajatele võrdse juurdepääsuga ühendveoterminalide ehitamine on suunatud ühistes huvides olevale eesmärgile, mis seisneb kombineeritud vedude osakaalu suurendamises ja maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile ülemineku soodustamises ning seeläbi maanteevedudest tingitud ummikute, õnnetuste, heite, müra ja kliimale avalduva negatiivse mõju vähendamises. Üheski vastuses menetluse algatamisele ei vaidlustatud, et meetme eesmärk — st toetada üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile — on ühistes huvides. |
| --- | --- |

(119)

Kõikidele kasutajatele võrdse juurdepääsuga ühendveoterminalide ehitamine on suunatud ühistes huvides olevale eesmärgile, mis seisneb kombineeritud vedude osakaalu suurendamises ja maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile ülemineku soodustamises ning seeläbi maanteevedudest tingitud ummikute, õnnetuste, heite, müra ja kliimale avalduva negatiivse mõju vähendamises. Üheski vastuses menetluse algatamisele ei vaidlustatud, et meetme eesmärk — st toetada üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile — on ühistes huvides.

| (120) | Žilina (Teplička) terminali kavandatud ehitust ja käitamist silmas pidades on Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt kasu, mis saadakse väliskulude säästuga, enam kui 15 korda suurem kavandatava taristu ehituskuludest. Peale selle saadakse enamik kogu 399 miljoni euro suurusest eeldatavast kasust EList väljaspool Slovakkiat, sest Slovakkia ja ülejäänud ELi vahelise transpordi puhul on teekonna Slovakkiast väljapoole jääv osa tavaliselt pikem kui Slovakkias läbitav osa.






  (eurodes) |
| --- | --- |
| Žilina terminali keskkonnasääst 30 aasta jooksul |
| Sääst ummikutelt | 107 117 951 |
| Sääst õnnetustelt | 32 175 502 |
| Sääst heitelt | 223 748 276 |
| Sääst müralt | 7 338 003 |
| Sääst kliimakahjult | 16 390 770 |
| Sääst kokku | 386 770 502 |
| Allikas: Slovakkia ametiasutuste esitatud kulude ja tulude analüüs Žilina terminali kohta |

(120)

Žilina (Teplička) terminali kavandatud ehitust ja käitamist silmas pidades on Slovakkia ametiasutuste esitatud andmete kohaselt kasu, mis saadakse väliskulude säästuga, enam kui 15 korda suurem kavandatava taristu ehituskuludest. Peale selle saadakse enamik kogu 399 miljoni euro suurusest eeldatavast kasust EList väljaspool Slovakkiat, sest Slovakkia ja ülejäänud ELi vahelise transpordi puhul on teekonna Slovakkiast väljapoole jääv osa tavaliselt pikem kui Slovakkias läbitav osa.

(eurodes)

Žilina terminali keskkonnasääst 30 aasta jooksul

Sääst ummikutelt

107 117 951

Sääst õnnetustelt

32 175 502

Sääst heitelt

223 748 276

Sääst müralt

7 338 003

Sääst kliimakahjult

16 390 770

Sääst kokku

386 770 502

Allikas: Slovakkia ametiasutuste esitatud kulude ja tulude analüüs Žilina terminali kohta

| (121) | Seega on komisjon arvamusel, et Žilina (Teplička) ühendveoterminali ehitamine võib aidata saavutada ühistes huvides olevat eesmärki, sest toetab mitmeliigilise transpordi osakaalu suurendamist ja soodustab üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile, vähendades seega maanteevedudest tingitud ummikuid, õnnetusi, heidet, müra ja kliimale avalduvat negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(121)

Seega on komisjon arvamusel, et Žilina (Teplička) ühendveoterminali ehitamine võib aidata saavutada ühistes huvides olevat eesmärki, sest toetab mitmeliigilise transpordi osakaalu suurendamist ja soodustab üleminekut maanteevedudelt raudtee- ja siseveetranspordile, vähendades seega maanteevedudest tingitud ummikuid, õnnetusi, heidet, müra ja kliimale avalduvat negatiivset mõju.

7.2.2.   Vajalikkus ja proportsionaalsus

| (122) | Varem (23) on komisjon lubanud ühendveoterminalidele investeeringuteks ettenähtud abi osakaaluga 50 %. Viimasel ajal, kui liikmesriigid on näidanud majanduslikku vajadust suurema abi osakaalu järele, on komisjon suurema osakaalu heaks kiitnud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel (24). |
| --- | --- |

(122)

Varem (23) on komisjon lubanud ühendveoterminalidele investeeringuteks ettenähtud abi osakaaluga 50 %. Viimasel ajal, kui liikmesriigid on näidanud majanduslikku vajadust suurema abi osakaalu järele, on komisjon suurema osakaalu heaks kiitnud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel (24).

| (123) | Käesoleval juhul on Slovakkia ametiasutused teatanud meetmest, milles abi osakaal on vähemalt 85 % tulevase kontsessioonivaldaja kasuks. Kõnealune projekt erineb Metransi eraterminalidest, mille äriühing on ehitanud ilma Slovakkialt riigiabi saamata, ja naabruses asuvast WienConti terminalist (mille omanik on Viini linn), mis on alates 2006. aastast saanud abi keskmise osakaaluga 31 % täiendava varustuse ostmiseks. WienConti investeering ei olnud esialgne investeering täiesti uuena ehitatavasse terminali, nagu seda on Žilina (Teplička) terminal. Peale selle kasutab WienCont raudteetaristu-ettevõtja raudteid ja Viini linna maad, mille eest ta maksab renti, mille maksumus ei pruugi olla sama mis juhul, kui tal tuleks raudtee ja maa osta. |
| --- | --- |

(123)

Käesoleval juhul on Slovakkia ametiasutused teatanud meetmest, milles abi osakaal on vähemalt 85 % tulevase kontsessioonivaldaja kasuks. Kõnealune projekt erineb Metransi eraterminalidest, mille äriühing on ehitanud ilma Slovakkialt riigiabi saamata, ja naabruses asuvast WienConti terminalist (mille omanik on Viini linn), mis on alates 2006. aastast saanud abi keskmise osakaaluga 31 % täiendava varustuse ostmiseks. WienConti investeering ei olnud esialgne investeering täiesti uuena ehitatavasse terminali, nagu seda on Žilina (Teplička) terminal. Peale selle kasutab WienCont raudteetaristu-ettevõtja raudteid ja Viini linna maad, mille eest ta maksab renti, mille maksumus ei pruugi olla sama mis juhul, kui tal tuleks raudtee ja maa osta.

| (124) | Kuna abi osakaal Slovakkia puhul on üle 50 %, tuleb komisjonil igal juhul kaaluda, kas abi suuremat osakaalu võib erandkorras pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(124)

Kuna abi osakaal Slovakkia puhul on üle 50 %, tuleb komisjonil igal juhul kaaluda, kas abi suuremat osakaalu võib erandkorras pidada siseturuga kokkusobivaks.

| (125) | Seoses abi vajalikkusega projitseerib Slovakkia ametiasutuste esitatud kavandatava Žilina (Teplička) terminali tulude-kulude analüüs negatiivset sisemist tulumäära, kui riigi toetust ei ole. Kui Slovakkia võtab arvesse kogu esialgset investeeringut, sealhulgas maa ostmise kulusid, siis vastab projekti rahastamislünk 5 % diskontomääraga 25,04 miljoni euro suurusele esialgsele investeeringule. Diskontomäär 5 % on võrreldav Slovakkia valitsemissektori pikaajaliselt võlalt teenitava tuluga (25). |
| --- | --- |

(125)

Seoses abi vajalikkusega projitseerib Slovakkia ametiasutuste esitatud kavandatava Žilina (Teplička) terminali tulude-kulude analüüs negatiivset sisemist tulumäära, kui riigi toetust ei ole. Kui Slovakkia võtab arvesse kogu esialgset investeeringut, sealhulgas maa ostmise kulusid, siis vastab projekti rahastamislünk 5 % diskontomääraga 25,04 miljoni euro suurusele esialgsele investeeringule. Diskontomäär 5 % on võrreldav Slovakkia valitsemissektori pikaajaliselt võlalt teenitava tuluga (25).

| (126) | Allpool esitatud tabelis on kokku võetud investeerimiskulud, tegevuskulud, oodatav kasum investeeringult ja abisumma, mis on kavandatud Žilina terminali ehituseks, nagu need on välja arvutatud kulude-tulude analüüsis, mille esitasid Slovakkia ametiasutused.












  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| Terminal | Investeerimiskulud | Tegevuskulud | Kulud kokku | Tulu | Riigiabi | Oodatav kasum | NPV pärast riigiabi (5 %) |
| Žilina | 25,04 | 24,81 | 49,85 | 24,81 | 25,04 | 0 | 0,00 |
| Allikas: Slovakkia ametiasutused, kulude-tulude analüüs |

(126)

Allpool esitatud tabelis on kokku võetud investeerimiskulud, tegevuskulud, oodatav kasum investeeringult ja abisumma, mis on kavandatud Žilina terminali ehituseks, nagu need on välja arvutatud kulude-tulude analüüsis, mille esitasid Slovakkia ametiasutused.

(miljonit eurot)

Terminal

Investeerimiskulud

Tegevuskulud

Kulud kokku

Tulu

Riigiabi

Oodatav kasum

NPV pärast riigiabi (5 %)

Žilina

25,04

24,81

49,85

24,81

25,04

0

0,00

Allikas: Slovakkia ametiasutused, kulude-tulude analüüs

| (127) | Kuna esialgne investeering on piiratud projekti rahastamislüngaga, teeb komisjon järelduse, et abi on vajalik ühendveoterminali ehitamise tagamiseks ja kombineeritud vedude arendamiseks Slovakkias. Samuti on ta seisukohal, et abi suurus on vajaliku miinimumi tasemel, sest see on suurem rahastamislüngast ning on seetõttu proportsionaalne, et saavutada ühistes huvides olev eesmärk tagada üleminek maanteeveolt raudteeveole. |
| --- | --- |

(127)

Kuna esialgne investeering on piiratud projekti rahastamislüngaga, teeb komisjon järelduse, et abi on vajalik ühendveoterminali ehitamise tagamiseks ja kombineeritud vedude arendamiseks Slovakkias. Samuti on ta seisukohal, et abi suurus on vajaliku miinimumi tasemel, sest see on suurem rahastamislüngast ning on seetõttu proportsionaalne, et saavutada ühistes huvides olev eesmärk tagada üleminek maanteeveolt raudteeveole.

7.2.3.   Juurdepääs asjaomasele taristule on mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele

| (128) | Käesoleva meetme eesmärk on ehitada riiklikke ühendveoterminale maismaa kombineeritud vedude (eelkõige poolhaagiste ja vahetatavate kaubakorpuste) jaoks, et toetada üleminekut maanteeveolt raudteeveole. Selle eesmärgi saavutamiseks tagavad terminalid järgmist:






  (a) | neid käitavad äriühingud on sõltumatud neid kasutavatest veoettevõtjatest; |
| --- | --- | --- |

(128)

Käesoleva meetme eesmärk on ehitada riiklikke ühendveoterminale maismaa kombineeritud vedude (eelkõige poolhaagiste ja vahetatavate kaubakorpuste) jaoks, et toetada üleminekut maanteeveolt raudteeveole. Selle eesmärgi saavutamiseks tagavad terminalid järgmist:

(a)

neid käitavad äriühingud on sõltumatud neid kasutavatest veoettevõtjatest;

| (b) | pakuvad avatud juurdepääsu; |
| --- | --- |

(b)

pakuvad avatud juurdepääsu;

| (c) | pakuvad mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid tingimusi. |
| --- | --- |

(c)

pakuvad mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid tingimusi.

| (129) | Selleks et tagada mittediskrimineeriv juurdepääs terminalidele ja vältida huvide konflikti tekkimist väljavalitud terminaliettevõtja ja veoettevõtjate vahel, on terminaliettevõtja sõltumatu veoettevõtjatest. |
| --- | --- |

(129)

Selleks et tagada mittediskrimineeriv juurdepääs terminalidele ja vältida huvide konflikti tekkimist väljavalitud terminaliettevõtja ja veoettevõtjate vahel, on terminaliettevõtja sõltumatu veoettevõtjatest.

| (130) | Lisaks sellele jääb Slovakkia riik terminalide omanikuks ja lisab kontsessioonilepingusse ettevõtja kohustuse tagada mittediskrimineeriv avatud juurdepääs kõikidele kasutajatele, sealhulgas kõikidele vedajatele ja ühendveoterminalide ettevõtjatele. Kui väljavalitud ettevõtja ei suuda seda kontsessioonilepingu tingimust täita, on riigil õigus kontsessioon tagasi võtta ja korraldada uus hange. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks sellele jääb Slovakkia riik terminalide omanikuks ja lisab kontsessioonilepingusse ettevõtja kohustuse tagada mittediskrimineeriv avatud juurdepääs kõikidele kasutajatele, sealhulgas kõikidele vedajatele ja ühendveoterminalide ettevõtjatele. Kui väljavalitud ettevõtja ei suuda seda kontsessioonilepingu tingimust täita, on riigil õigus kontsessioon tagasi võtta ja korraldada uus hange.

| (131) | Seetõttu on juurdepääs asjaomasele taristule mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele. |
| --- | --- |

(131)

Seetõttu on juurdepääs asjaomasele taristule mittediskrimineerivalt avatud kõikidele kasutajatele.

7.2.4.   Abi ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (132) | Meede esialgselt teatatud kujul oleks kahjustanud ühendveoterminali teenuseid Slovaki Vabariigis, mis samuti meelitab ligi piiriülest nõudlust Austriast, Tšehhi Vabariigist, Ungarist ja vähemal määral Poolast. Selleks et vältida konkurentsimoonutuse riski, nagu on sätestatud menetluse algatamise otsuses, ja et katsetada oma oletusi terminali mõju kohta üleminekul maanteevedudelt raudteevedudele, otsustasid Slovakkia ametiasutused piirata projekti ainult ühe katseprojekti terminali ehitamisega Žilinasse (Teplička). Kõnealune terminal on enam kui 200 km kaugusel praegustest Metransi ja WienConti terminalidest. Selle teeninduspiirkond ei kattu seega Metransi ega WienConti alaga. See piirab meetme mõju konkurentsile (26). |
| --- | --- |

(132)

Meede esialgselt teatatud kujul oleks kahjustanud ühendveoterminali teenuseid Slovaki Vabariigis, mis samuti meelitab ligi piiriülest nõudlust Austriast, Tšehhi Vabariigist, Ungarist ja vähemal määral Poolast. Selleks et vältida konkurentsimoonutuse riski, nagu on sätestatud menetluse algatamise otsuses, ja et katsetada oma oletusi terminali mõju kohta üleminekul maanteevedudelt raudteevedudele, otsustasid Slovakkia ametiasutused piirata projekti ainult ühe katseprojekti terminali ehitamisega Žilinasse (Teplička). Kõnealune terminal on enam kui 200 km kaugusel praegustest Metransi ja WienConti terminalidest. Selle teeninduspiirkond ei kattu seega Metransi ega WienConti alaga. See piirab meetme mõju konkurentsile (26).

| (133) | Slovakkia ametiasutuste teatel on Žilinas Intransile kuuluv ajutine terminal. Erinevalt kavandatavast terminalist on see väike ja asub kesklinnas. Selles terminalis pääseb laadimisrambi juurde ainult ühelt 400 m rööbasteelt, mida pole võimalik pikendada. Terminal on projekteeritud merekonteinerite jaoks ja seal ei ole sildkraanasid ega vahetatavate kaubakorpuste ja poolhaagiste ümberlaadimise varustust. Pealegi on linnaplaneerimisel ette nähtud praeguse Žilina terminali sulgemine lähitulevikus. |
| --- | --- |

(133)

Slovakkia ametiasutuste teatel on Žilinas Intransile kuuluv ajutine terminal. Erinevalt kavandatavast terminalist on see väike ja asub kesklinnas. Selles terminalis pääseb laadimisrambi juurde ainult ühelt 400 m rööbasteelt, mida pole võimalik pikendada. Terminal on projekteeritud merekonteinerite jaoks ja seal ei ole sildkraanasid ega vahetatavate kaubakorpuste ja poolhaagiste ümberlaadimise varustust. Pealegi on linnaplaneerimisel ette nähtud praeguse Žilina terminali sulgemine lähitulevikus.

| (134) | Slovakkia ametiasutused on kinnitanud, et käitlustoimingute tasud riiklikes terminalides vastavad juba turul tegutsevate ühendveoterminalide käitlustasudele. Slovakkia ametiasutuste korraldatud uuringu järgi on käitlustoimingute tasud ELi terminalides 16.30–56 eurot veoühiku kohta, keskmine tasu on 30 eurot. Kulude-tulude analüüsis, mille Slovakkia ametiasutused esitasid, oli lähtutud eeldusest, et tulevikus on käitlustasud kõigis neljas riiklikus terminalis 28–29 eurot. Žilina (Teplička) riiklikus terminalis võetavad tasud kujundatakse nii, et raudteeveod oleksid võrreldes maanteetranspordiga konkurentsivõimelised. Kõrgemad tasud tähendaksid, et riikliku terminali ettevõtja ei suudaks saada maanteevedude sektorist piisavalt kaupa, et katta oma tegevuskulusid. |
| --- | --- |

(134)

Slovakkia ametiasutused on kinnitanud, et käitlustoimingute tasud riiklikes terminalides vastavad juba turul tegutsevate ühendveoterminalide käitlustasudele. Slovakkia ametiasutuste korraldatud uuringu järgi on käitlustoimingute tasud ELi terminalides 16.30–56 eurot veoühiku kohta, keskmine tasu on 30 eurot. Kulude-tulude analüüsis, mille Slovakkia ametiasutused esitasid, oli lähtutud eeldusest, et tulevikus on käitlustasud kõigis neljas riiklikus terminalis 28–29 eurot. Žilina (Teplička) riiklikus terminalis võetavad tasud kujundatakse nii, et raudteeveod oleksid võrreldes maanteetranspordiga konkurentsivõimelised. Kõrgemad tasud tähendaksid, et riikliku terminali ettevõtja ei suudaks saada maanteevedude sektorist piisavalt kaupa, et katta oma tegevuskulusid.

| (135) | Seetõttu on komisjon jõudnud järeldusele, et meede ei moonuta konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(135)

Seetõttu on komisjon jõudnud järeldusele, et meede ei moonuta konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

8.   JÄRELDUS

| (136) | Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et kõik tingimused on täidetud ja et 25,04 miljoni euro suurune investeeringuteks ettenähtud abi Žilina (Teplička) terminalile on siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(136)

Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et kõik tingimused on täidetud ja et 25,04 miljoni euro suurune investeeringuteks ettenähtud abi Žilina (Teplička) terminalile on siseturuga kokkusobiv.

| (137) | Võttes arvesse Slovakkia esialgset kava ehitada neli riiklikku ühendveoterminali, nõuab komisjon järelevalvet terminali üle, mis ehitatakse praegu teatatud katseprojekti alusel. Kõnealune järelevalve võimaldab komisjonil võtta vastu paremini põhjendatud otsuse abi vajalikkuse ja mõju kohta, mida see konkurentsile avaldab, kui Slovakkia kunagi tulevikus teatab abist ülejäänud kolmele terminalile, |
| --- | --- |

(137)

Võttes arvesse Slovakkia esialgset kava ehitada neli riiklikku ühendveoterminali, nõuab komisjon järelevalvet terminali üle, mis ehitatakse praegu teatatud katseprojekti alusel. Kõnealune järelevalve võimaldab komisjonil võtta vastu paremini põhjendatud otsuse abi vajalikkuse ja mõju kohta, mida see konkurentsile avaldab, kui Slovakkia kunagi tulevikus teatab abist ülejäänud kolmele terminalile,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Slovaki Vabariik kavatseb rakendada Žilinasse (Teplička) terminali ehitamiseks 25,04 miljoni euro suuruse esialgse investeeringuteks ettenähtud abina, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 tähenduses siseturuga kokkusobiv.

Kõnealuse 25,04 miljoni euro suuruse abi rakendamine on seega lubatud.

Artikkel 2

Kolme aasta pärast esitab Slovaki Vabariik järgmise teabe:

| a) | Slovakkia ja Žilina (Teplička) terminali ühendvedude kogumaht, maismaavedude maht ja selliste vedude maht, kus kasutatakse muid vahendeid kui ISO konteinerid; |
| --- | --- |

a)

Slovakkia ja Žilina (Teplička) terminali ühendvedude kogumaht, maismaavedude maht ja selliste vedude maht, kus kasutatakse muid vahendeid kui ISO konteinerid;

| b) | Žilina (Teplička) terminali hinnakiri; |
| --- | --- |

b)

Žilina (Teplička) terminali hinnakiri;

| c) | kas uute terminalide kliendid on varem kasutanud olemasolevaid terminale; kui jah, siis küsitlus terminali vahetamise põhjuste kohta. |
| --- | --- |

c)

kas uute terminalide kliendid on varem kasutanud olemasolevaid terminale; kui jah, siis küsitlus terminali vahetamise põhjuste kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 17. juuli 2013

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT C 45, 16.2.2013, lk 13.

1

(2)  Vt allmärkus 1.

2

(3)  teoreetiline ümberlaadimisvõimsus olemasoleva asukohaskeemiga ning käitlemistehnika ja protsessitehnoloogia kasutamisega

3

(4)  uute terminalide teoreetiline ümberlaadimisvõimsus pärast esimese ehitusetapi lõpetamist

4

Allikas: Slovaki Vabariigi transpordi-, ehitus- ja regionaalarengu ministeerium terminalide omanike ja ettevõtjate esitatud teabe põhjal.

Allikas:

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL, 21. november 2012, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

5

(6)  International Union for Road-Rail Combined Transport (rahvusvaheline maantee-raudtee kombineeritud kaubaveo liit): http://www.uirr.com/en/media-centre/annual-reports/annual-reports/mediacentre/516-annual-report-2011.html.

6

(7)  Rahvusvaheline Raudteeliit: http://www.uic.org/IMG/pdf/2012_report_on_combined_transport_in_europe.pdf.

7

(8)  Vt muu hulgas kohtuasi C-82/01P: Aéroports de Paris (EKL 2002, lk I-9297) ning kohtuasjad T-443/08 ja T-445/08: Freistaat Sachsen ja Land Sachsen-Anhalt vs. komisjon (EKLis veel avaldamata).

8

vs.

(9)  Vt eelkõige kohtuasi 730/79: Philip Morris vs. komisjon (EKL 1980, lk 2671, punkt 11); kohtuasi C-53/00: Ferring (EKL 2001, lk I-9067, punkt 21), ja kohtuasi C-372/97: Itaalia vs. komisjon (EKL 2004, lk I-3679, punkt 44).

9

vs.

vs.

(10)  Kohtuasi T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. komisjon (EKL 1998, lk II-717).

10

vs

(11)  Vt komisjoni 31. jaanuari 2001. aasta otsus menetluses N 597/2000, EÜT C 102, 31.3.2001, lk 8; komisjoni 14. septembri 2001. aasta otsus menetluses N 208/2000, EÜT C 315, 4.1.2000, lk 21; komisjoni 15. novembri 2000. aasta otsus menetluses N 755/1999, EÜT C 71, 3.3.2001, lk 17 ja 19; komisjoni 11. novembri 2001. aasta otsus menetluses N 550/01, EÜT C 24, 26.1.2002, lk 2.

11

(12)  Kohtuasi C-280/00: Altmark Trans GmbH (EKL 2003, lk I-7747).

12

(13)  Vt komisjoni 11. veebruari 2009. aasta otsus menetluses N 651/08 — Combinant multimodal container terminal (EFRO), ELT C 60, 14.3.2009, lk 4.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1370/2007, 23. oktoober 2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

14

(15)  Kohtuasi C-156/77: komisjon vs. Belgia (EKL 1978, lk I-1881, punkt 10).

15

vs

(16)  Vt komisjoni 20. juuli 2010. aasta otsus menetluses C 17/10 Firmin srl, ELT C 278, 15.10.2010, lk 28.

16

(17)  Nõukogu direktiiv 92/106/EMÜ, 7. detsember 1992, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).

17

(18)  „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava — Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”, KOM(2011) 144, 28.3.2011.

18

(19)  Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule — Euroopa majanduse taastamise kava, KOM(2008) 800 (lõplik), 26.11.2008.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 661/2010/EL, 7. juuli 2010, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (ELT L 204, 5.8.2010, lk 1).

20

(21)  Nõukogu direktiiv 91/440/EMÜ, 29. juuli 1991, ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25).

21

(22)  KOM(2011) 650 (lõplik), ELT C 37, 10.2.2012, lk 16.

22

(23)  Vt komisjoni 31. jaanuari 2001. aasta otsus menetluses N 597/2000 Madalmaad — Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen, komisjoni 14. septembri 2001. aasta otsus menetluses N 208/2000 Madalmaad — SOIT, komisjoni 15. novembri 2000. aasta otsus menetluses N 755/1999 Itaalia — Bolzano ja komisjoni 20. detsembri 2010. aasta otsus menetluses N 490/2010 Belgia — Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest.

23

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(24)  Vt komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus menetluses SA.33434 France — Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre; komisjoni 23. novembri 2011. aasta otsus menetluses SA.33486 Saksamaa — Förderprogramm Umschlaganlagen für den kombinierten Verkehr (veel avaldamata) ja komisjoni 17. oktoobri 2012. aasta otsus menetluses SA.34501 Saksamaa — Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau.

24

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

Förderprogramm Umschlaganlagen für den kombinierten Verkehr

Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau

(25)  Septembris 2012 oli Slovakkia valitsemissektori pikaajalise võla intress 4,2 %, vt EKP, http://www.ecb.int/stats/money/long/html/index.en.html.

25

(26)  Komisjon viitab oma 9. novembri 2011. aasta otsuses menetluse SA.32632 (2011/N) ETGE kohta, ELT C 82, 21.3.2012, lk 2, punkt 15, tõmberaadiusele 35 km piirkonnas, kus terminalide tihedus on suur (Belgia–Hollandi piir). Slovakkia ametiasutused arvestavad 100 km suuruse teeninduspiirkonnaga. Praha piirkonnas on 7 terminali, mis töötavad 70 km suuruses tõmberaadiuses: 2 suurt terminali Prahas, 2 Mělníkis (40 km) ja 3 Lovosices (70 km).

26

---

Parandused

| 9.8.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 238/31

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/62/EL (millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses vajadusega vältida võltsitud ravimite sattumist seaduslikku tarneahelasse) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 174, 1. juuli 2011
  )

Leheküljel 80 artikli 1 punktis 12 (uue artikli 54a lõikes 2)

asendatakse

| „b) | loetelud, mis sisaldavad selliseid ravimeid või ravimiliike, mis retsepti alusel väljastatavate ravimite puhul ei pea kandma turvaelemente ja ilma retseptita väljastatavate ravimite puhul peavad kandma artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente.” |
| --- | --- |

„b)

loetelud, mis sisaldavad selliseid ravimeid või ravimiliike, mis retsepti alusel väljastatavate ravimite puhul ei pea kandma turvaelemente ja ilma retseptita väljastatavate ravimite puhul peavad kandma artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente.”

järgmisega:

| „b) | loetelud, mis sisaldavad selliseid ravimeid või ravimiliike, mis retsepti alusel väljastatavate ravimite puhul ei kanna turvaelemente ja ilma retseptita väljastatavate ravimite puhul kannavad artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente” |
| --- | --- |

„b)

loetelud, mis sisaldavad selliseid ravimeid või ravimiliike, mis retsepti alusel väljastatavate ravimite puhul ei kanna turvaelemente ja ilma retseptita väljastatavate ravimite puhul kannavad artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente”

---