# Úřední věstník L 205/2014

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 205 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5712. července 2014 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 205

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5712. července 2014

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Informace o vstupu v platnost prodloužení Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Spojených států amerických | 1 |
| | | 2014/451/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 26. května 2014 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) | 2 |
| | | Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) | 3 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 753/2014 ze dne 11. července 2014, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 754/2014 ze dne 11. července 2014 o zamítnutí povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek (
  1
  ) | 10 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 755/2014 ze dne 11. července 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 12 |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 756/2014 ze dne 8. července 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2014/30) | 14 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2014/452/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 8. července 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody | 15 |
| | | 2014/453/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 8. července 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody | 18 |
| | | 2014/454/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 8. července 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XX (Životní prostředí) Dohody o EHP | 20 |
| | * | Rozhodnutí Rady 2014/455/SZBP ze dne 11. července 2014, kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny | 22 |
| | | 2014/456/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. února 2014 o státní pomoci SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) poskytnuté Španělskem Španělské sazby za elektřinu: spotřebitelé
  (oznámeno pod číslem C(2013) 7741)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2014/457/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 4. února 2014 o španělských sazbách za elektřinu: distributoři SA.36559 (C 3/07) (ex NN 66/06) opatření Španělska
  (oznámeno pod číslem C(2013) 7743)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2014/458/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014, kterým se z financování Evropskou unií vylučují některé výdaje vynaložené členskými státy v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 4479) | 62 |
| | | 2014/459/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2014 o uvádění biocidních přípravků obsahujících měď na trh pro nezbytné použití
  (oznámeno pod číslem C(2014) 4611) | 76 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Informace o vstupu v platnost prodloužení Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Spojených států amerických

1

2014/451/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 26. května 2014 o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

2

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

3

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 753/2014 ze dne 11. července 2014, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 754/2014 ze dne 11. července 2014 o zamítnutí povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

Pediococcus pentosaceus

1

10

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 755/2014 ze dne 11. července 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

12

*

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 756/2014 ze dne 8. července 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2014/30)

(ECB/2014/30)

14

ROZHODNUTÍ

2014/452/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 8. července 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

15

2014/453/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 8. července 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

18

2014/454/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 8. července 2014 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XX (Životní prostředí) Dohody o EHP

20

*

Rozhodnutí Rady 2014/455/SZBP ze dne 11. července 2014, kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

22

2014/456/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. února 2014 o státní pomoci SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) poskytnuté Španělskem Španělské sazby za elektřinu: spotřebitelé
  (oznámeno pod číslem C(2013) 7741)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 7741)

1

25

2014/457/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 4. února 2014 o španělských sazbách za elektřinu: distributoři SA.36559 (C 3/07) (ex NN 66/06) opatření Španělska
  (oznámeno pod číslem C(2013) 7743)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2013) 7743)

1

45

2014/458/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 9. července 2014, kterým se z financování Evropskou unií vylučují některé výdaje vynaložené členskými státy v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 4479)

(oznámeno pod číslem C(2014) 4479)

62

2014/459/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2014 o uvádění biocidních přípravků obsahujících měď na trh pro nezbytné použití
  (oznámeno pod číslem C(2014) 4611)

(oznámeno pod číslem C(2014) 4611)

76

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Opravy prováděcího rozhodnutí Komise 2014/148/EU ze dne 17. března 2014, kterým se mění rozhodnutí 2011/130/EU, kterým se stanoví minimální požadavky na přeshraniční zpracování dokumentů elektronicky podepsaných příslušnými orgány podle směrnice 2006/123/ES Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu ( Úř. věst. L 80, 19.3.2014 ) | 79 |

Opravy

*

Opravy prováděcího rozhodnutí Komise 2014/148/EU ze dne 17. března 2014, kterým se mění rozhodnutí 2011/130/EU, kterým se stanoví minimální požadavky na přeshraniční zpracování dokumentů elektronicky podepsaných příslušnými orgány podle směrnice 2006/123/ES Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu ( Úř. věst. L 80, 19.3.2014 )

( Úř. věst. L 80, 19.3.2014 )

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/1

---

Informace o vstupu v platnost prodloužení Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Spojených států amerických

Prodloužení Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a vládou Spojených států amerických, podepsané dne 5. prosince 1997 (1) a obnovené v letech 2004 (2), 2009 (3) a 2014 (4), vstoupilo v souladu s jejím čl. 12 písm. a) v platnost dne 13. června 2014. Obnovení dohody na další období pěti let v souladu s čl. 12 písm. b) dohody nabývá účinku dne 14. října 2013.

---

(1)  Úř. věst. L 284, 22.10.1998, s. 37.

(2)  Úř. věst. L 335, 11.11.2004, s. 5.

(3)  Úř. věst. L 90, 2.4.2009, s. 20.

(4)  Úř. věst. L 128, 30.4.2014, s. 43.

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/2

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 26. května 2014

o podpisu a uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

(2014/451/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, zejména na článek 37 této smlouvy, ve spojení s čl. 218 odst. 5 a 6 Smlouvy o fungování Evropské unie,

s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 10 odst. 4 rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (1) mají být podrobnosti týkající se účasti třetích států na misi EUBAM Libya upraveny v dohodách uzavřených v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii a podle potřeby v dalších technických ujednáních. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 10 odst. 4 rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (1) mají být podrobnosti týkající se účasti třetích států na misi EUBAM Libya upraveny v dohodách uzavřených v souladu s článkem 37 Smlouvy o Evropské unii a podle potřeby v dalších technických ujednáních.

| (2) | Poté, co Rada dne 17. března 2014 přijala rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání, vyjednala vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (dále jen „dohoda“). |
| --- | --- |

(2)

Poté, co Rada dne 17. března 2014 přijala rozhodnutí o zmocnění k zahájení jednání, vyjednala vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Dohodu mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (dále jen „dohoda“).

| (3) | Dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Dohoda by měla být schválena,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) se schvaluje jménem Unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat dohodu zavazující Unii.

Článek 3

Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle čl. 9 odst. 1 dohody.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 26. května 2014.

Za Radu

předseda

Ch. VASILAKOS

---

(1)  Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15.

1

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/3

---

PŘEKLAD

DOHODA

mezi Evropskou unií a Švýcarskou konfederací o účasti Švýcarské konfederace na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

EVROPSKÁ UNIE („EU“ nebo „Unie“)

na jedné straně a

ŠVÝCARSKÁ KONFEDERACE

na straně druhé,

dále společně jen „strany“,

BEROUCE NA VĚDOMÍ:

rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (1),

dopis vedoucího federálního oddělení zahraničních věcí ze dne 6. listopadu 2013 obsahující nabídku příspěvku k misi EUBAM Libya,

rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUBAM Libya/2/2014 (2) ze dne 14. ledna 2014 o přijetí příspěvku Švýcarské konfederace na misi Evropské unie v Libyi,

rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru EUBAM Libya/1/2014 ze dne 14. ledna 2014 o zřízení Výboru přispěvatelů na misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (3),

SE DOHODLY TAKTO:

Článek 1

Účast na misi

1.   Švýcarská konfederace se přidruží k rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP a ke všem dalším rozhodnutím, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení EUBAM Libya, v souladu s ustanoveními této dohody a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.

2.   Příspěvkem Švýcarské konfederace k EUBAM Libya není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.

3.   Švýcarská konfederace zajistí, aby švýcarský personál účastnící se EUBAM Libya plnil své poslání v souladu s:

| — | rozhodnutím Rady 2013/233/SZBP a případnými následnými změnami, |
| --- | --- |

—

rozhodnutím Rady 2013/233/SZBP a případnými následnými změnami,

| — | plánem mise, |
| --- | --- |

—

plánem mise,

| — | prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

prováděcími opatřeními.

4.   Personál vyslaný k misi Švýcarskou konfederací plní své povinnosti a jedná pouze v zájmu EUBAM Libya.

5.   Švýcarská konfederace včas informuje vedoucího mise a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku o jakékoli změně své účasti na misi.

Článek 2

Postavení personálu

1.   Postavení personálu přiděleného Švýcarskou konfederací v rámci EUBAM Libya se řídí Dohodou mezi Evropskou unií a Libyí o postavení mise EUBAM Libya v Libyi.

2.   Aniž je dotčena dohoda o postavení mise podle odstavce 1, vykonává Švýcarská konfederace pravomoc nad svým personálem, který se účastní EUBAM Libya.

3.   Švýcarská konfederace vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na EUBAM Libya v Libyi, které vznese některý z členů jejího personálu nebo které se jej týkají. Švýcarská konfederace je příslušná pro zahájení řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli členu svého personálu v souladu se svými právními předpisy.

4.   Strany se dohodly, že se navzájem zřeknou veškerých nároků, kromě nároků ze smluv, v případě poškození, ztráty nebo zničení majetku vlastněného či provozovaného kteroukoli stranou, jež vyplývají z výkonu jejich povinností v souvislosti s činnostmi podle této dohody, s výjimkou případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání.

5.   Švýcarská konfederace se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoli státu, který se účastní EUBAM Libya, a učinit tak při podpisu této dohody.

6.   Unie se zavazuje zajistit, že členské státy EU učiní prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody v souvislosti s účastí Švýcarské konfederace na EUBAM Libya, a učinit tak při podpisu této dohody.

Článek 3

Utajované informace

V souvislosti s EUBAM Libya se použije Dohoda mezi Švýcarskou konfederací a Evropskou unií o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací (4), která byla podepsána v Bruselu dne 28. dubna 2008.

Článek 4

Linie velení

1.   Švýcarský personál účastnící se EUBAM Libya zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

2.   Vnitrostátní orgány předají operační řízení svého personálu civilnímu veliteli operace Unie.

3.   Civilní velitel operace přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení EUBAM Libya na strategické úrovni.

4.   Vedoucí mise přebírá odpovědnost a vykonává velení a řízení EUBAM Libya.

5.   Vedoucí mise vede EUBAM Libya a zajišťuje její běžné řízení.

6.   Švýcarská konfederace má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy EU, které se mise účastní.

7.   Vedoucí mise vykonává kázeňský dohled nad personálem EUBAM Libya. V případě potřeby vedou kárné řízení příslušné švýcarské vnitrostátní orgány.

8.   Švýcarská konfederace určí styčnou osobu národního kontingentu pro zastupování národního kontingentu v EUBAM Libya. Styčná osoba národního kontingentu podává vedoucímu mise zprávy o vnitrostátních záležitostech a odpovídá za kázeň při běžné činnosti kontingentu.

9.   Rozhodnutí o ukončení mise přijme Unie po konzultaci se Švýcarskou konfederací, pokud Švýcarská konfederace ke dni ukončení EUBAM Libya k misi stále přispívá.

Článek 5

Finanční hlediska

1.   Švýcarská konfederace nese veškeré náklady spojené se svou účastí na EUBAM Libya, aniž je dotčen odstavec 3.

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se mise uskutečňuje, zaplatí Švýcarská konfederace, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení sil podle čl. 2 odst. 1.

3.   Unie osvobodí Švýcarskou konfederaci od poskytování finančního příspěvku na společné náklady EUBAM Libya.

Článek 6

Ujednání k provedení dohody

Příslušné orgány Unie a příslušné orgány Švýcarské konfederace uzavřou veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

Článek 7

Neplnění závazků

Pokud jedna ze stran neplní své závazky stanovené v této dohodě, má druhá strana právo vypovědět tuto dohodu zasláním oznámení s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 8

Řešení sporů

Spory o výklad nebo použití této dohody se mezi stranami řeší diplomatickou cestou.

Článek 9

Vstup v platnost a ukončení platnosti

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se prozatímně provádí ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda zůstává v platnosti po dobu trvání příspěvku Švýcarské konfederace k misi.

4.   Každá strana může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením druhé straně. Dohoda pozbývá platnosti tři měsíce po dni tohoto oznámení.

V Bruselu dne čtvrtého července roku dva tisíce čtrnáct, ve dvou vyhotoveních v anglickém jazyce.

Za Evropskou unii

Za Švýcarskou konfederaci

---

(1)  Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15.

1

(2)  Úř. věst. L 14, 18.1.2014, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 14, 18.1.2014, s. 13.

3

(4)  Úř. věst. L 181, 10.7.2008, s. 58.

4

---

Prohlášení členských států EU

„V případě zranění nebo smrti členů svého personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se jakéhokoli majetku jimi vlastněného a použitého EUBAM Libya budou členské státy EU při uplatňování rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly veškerých nároků na náhradu škody vůči Švýcarské konfederaci, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem ze Švýcarské konfederace při plnění jeho povinností v souvislosti s misí EUBAM Libya, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem ze Švýcarské konfederace při plnění jeho povinností v souvislosti s misí EUBAM Libya, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo

| — | nastaly používáním jakéhokoli majetku, který patří Švýcarské konfederaci, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu mise EU ze Švýcarské konfederace, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly používáním jakéhokoli majetku, který patří Švýcarské konfederaci, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu mise EU ze Švýcarské konfederace, který tento majetek používá.“

---

Prohlášení Švýcarské konfederace

„V případě zranění nebo smrti členů svého personálu, jakož i škody nebo ztráty týkající se jakéhokoli majetku jí vlastněného a použitého EUBAM Libya bude Švýcarská konfederace při uplatňování rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala veškerých nároků na náhradu škody vůči kterémukoli jiném státu účastnícímu se EUBAM Libya, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s misí EUBAM Libya, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s misí EUBAM Libya, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání, nebo

| — | nastaly používáním jakéhokoli majetku, který patří státům účastnícím se mise EU, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu mise EU, který tento majetek používá.“ |
| --- | --- |

—

nastaly používáním jakéhokoli majetku, který patří státům účastnícím se mise EU, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s misí, kromě případu hrubé nedbalosti nebo svévolného jednání personálu mise EU, který tento majetek používá.“

---

NAŘÍZENÍ

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 753/2014

ze dne 11. července 2014,

kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

o ohledem na nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace na Ukrajině se Rada domnívá, že by na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 měly být zařazeny další osoby. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace na Ukrajině se Rada domnívá, že by na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 měly být zařazeny další osoby.

| (3) | Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 se doplňují osoby uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. července 2014.

Za Radu

předseda

S. GOZI

---

(1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

1

---

PŘÍLOHA

SEZNAM OSOB PODLE ČLÁNKU 1

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Datum narození: 25.7.1972, Moscow (Moskva) | Takzvaný „předseda vlády Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“ (například 8. července prohlásil: „naše vojsko provádí zvláštní operaci proti ukrajinským ‚fašistům‘“), signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“. | 12.7.2014 |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Takzvaný „ministr bezpečnosti Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistickou činnost bezpečnostních složek takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский) | | Takzvaný „faktický místopředseda vlády pro sociální věci Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Takzvaný „ministr informací a hromadných sdělovacích prostředků Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za proseparatistickou propagandu takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 5. | Marat BASHIROV | | Takzvaný „předseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“, potvrzen dne 8. července.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Takzvaný „místopředseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“ (dříve nazýván „premiér Luganské lidové republiky“, bývalý mluvčí „Armády jihovýchodu“).
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za prohlášení Armády jihovýchodu, že se ukrajinské prezidentské volby nemohou v „Luganské lidové republice“ konat z důvodu „nového“ statusu regionu. | 12.7.2014 |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 | Takzvaný „předseda Nejvyšší rady Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti „Nejvyšší rady“, odpovědný za vyzvání Ruské federace k uznání nezávislosti „Luganské lidové republiky“,
  signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“. | 12.7.2014 |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Takzvaný „ministr vnitra Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Takzvaný „ministr obrany Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20. června 1956, Donetsk region (Doněcká oblast) | Velitel kozáckých sil.
  Odpovědný za velení separatistům na východě Ukrajiny bojujícím proti ukrajinským vládním silám. | 12.7.2014 |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий) | | Jeden z vůdců ozbrojených skupin na východě Ukrajiny.
  Odpovědný za výcvik separatistů k boji proti ukrajinským vládním silám. | 12.7.2014 |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Datum narození: 25.7.1972, Moscow (Moskva)

Takzvaný „předseda vlády Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“ (například 8. července prohlásil: „naše vojsko provádí zvláštní operaci proti ukrajinským ‚fašistům‘“), signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“.

12.7.2014

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Takzvaný „ministr bezpečnosti Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za separatistickou činnost bezpečnostních složek takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“.

12.7.2014

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

Takzvaný „faktický místopředseda vlády pro sociální věci Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“.

12.7.2014

4.

Alexander KHRYAKOV

Takzvaný „ministr informací a hromadných sdělovacích prostředků Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za proseparatistickou propagandu takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“.

12.7.2014

5.

Marat BASHIROV

Takzvaný „předseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“, potvrzen dne 8. července.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

12.7.2014

6.

Vasyl NIKITIN

Takzvaný „místopředseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“ (dříve nazýván „premiér Luganské lidové republiky“, bývalý mluvčí „Armády jihovýchodu“).

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za prohlášení Armády jihovýchodu, že se ukrajinské prezidentské volby nemohou v „Luganské lidové republice“ konat z důvodu „nového“ statusu regionu.

12.7.2014

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979

Takzvaný „předseda Nejvyšší rady Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti „Nejvyšší rady“, odpovědný za vyzvání Ruské federace k uznání nezávislosti „Luganské lidové republiky“,

signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“.

12.7.2014

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Takzvaný „ministr vnitra Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

12.7.2014

9.

Igor PLOTNITSKY

Takzvaný „ministr obrany Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

12.7.2014

10.

Nikolay KOZITSYN

20. června 1956, Donetsk region (Doněcká oblast)

Velitel kozáckých sil.

Odpovědný za velení separatistům na východě Ukrajiny bojujícím proti ukrajinským vládním silám.

12.7.2014

11.

Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

Jeden z vůdců ozbrojených skupin na východě Ukrajiny.

Odpovědný za výcvik separatistů k boji proti ukrajinským vládním silám.

12.7.2014

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 754/2014

ze dne 11. července 2014

o zamítnutí povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje nebo zamítá. Prostřednictvím čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s čl. 10 odst. 1 až 4 uvedeného nařízení se stanoví zvláštní ustanovení pro hodnocení produktů používaných v Unii jako doplňkové látky k silážování ke dni, kdy se uvedené nařízení stalo použitelným. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje nebo zamítá. Prostřednictvím čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s čl. 10 odst. 1 až 4 uvedeného nařízení se stanoví zvláštní ustanovení pro hodnocení produktů používaných v Unii jako doplňkové látky k silážování ke dni, kdy se uvedené nařízení stalo použitelným.

| (2) | V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byly Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), dříve Lactococcus lactis (NCIMB 30044), zapsány do registru pro doplňkové látky jako doplňkové látky k silážování pro všechny druhy zvířat. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 10 odst. 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byly Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), dříve Lactococcus lactis (NCIMB 30044), zapsány do registru pro doplňkové látky jako doplňkové látky k silážování pro všechny druhy zvířat.

| (3) | V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byly předloženy žádosti o povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat, přičemž bylo požádáno o jejich zařazení do kategorie „technologické doplňkové látky“ a do funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“. Tyto žádosti byly podány spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byly předloženy žádosti o povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat, přičemž bylo požádáno o jejich zařazení do kategorie „technologické doplňkové látky“ a do funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“. Tyto žádosti byly podány spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 6. března 2014 (2) dospěl k závěru, že Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jsou rezistentní vůči tetracyklinu, antibiotiku používanému v humánním a veterinárním lékařství. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 6. března 2014 (2) dospěl k závěru, že Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jsou rezistentní vůči tetracyklinu, antibiotiku používanému v humánním a veterinárním lékařství.

| (5) | Na základě dostupných informací nelze vyloučit riziko, že Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) mohou přenést rezistenci vůči tomuto antibiotiku na jiné mikroorganismy. Nebylo tedy prokázáno, že Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) nemají za navrhovaných podmínek užití jako doplňkové látky nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. |
| --- | --- |

(5)

Na základě dostupných informací nelze vyloučit riziko, že Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) mohou přenést rezistenci vůči tomuto antibiotiku na jiné mikroorganismy. Nebylo tedy prokázáno, že Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) nemají za navrhovaných podmínek užití jako doplňkové látky nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí.

| (6) | Podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 tedy nejsou splněny. Povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek by proto mělo být zamítnuto. |
| --- | --- |

(6)

Podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 tedy nejsou splněny. Povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek by proto mělo být zamítnuto.

| (7) | Jelikož další používání Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek může představovat riziko pro lidské zdraví a zdraví zvířat, měly by být tyto doplňkové látky co nejdříve staženy z trhu. S přihlédnutím k praktickým důvodům by však mělo být pro zúčastněné strany stanoveno období pro spotřebování stávajících zásob siláže vyrobené s použitím těchto doplňkových látek. |
| --- | --- |

(7)

Jelikož další používání Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek může představovat riziko pro lidské zdraví a zdraví zvířat, měly by být tyto doplňkové látky co nejdříve staženy z trhu. S přihlédnutím k praktickým důvodům by však mělo být pro zúčastněné strany stanoveno období pro spotřebování stávajících zásob siláže vyrobené s použitím těchto doplňkových látek.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Zamítnutí povolení

Povolení Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) jako doplňkových látek ve výživě zvířat se zamítá.

Článek 2

Přechodná opatření

1.   Stávající zásoby Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) a premixů, které je obsahují, musí být co nejdříve a nejpozději do 30. září 2014 staženy z trhu.

2.   Siláž vyrobenou s použitím Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) a Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) nebo s použitím premixů, které je obsahují, před 1. srpnem 2014 lze používat do vyčerpání zásob.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. července 2014.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(3):3609 a EFSA Journal 2014; 12(3):3610.

2

EFSA Journal 2014

EFSA Journal 2014

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/12

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 755/2014

ze dne 11. července 2014

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. července 2014.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 53,5 |
| MK | 97,3 |
| TR | 53,3 |
| XS | 47,9 |
| ZZ | 63,0 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 27,7 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 59,4 |
| 0709 93 10 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 92,8 |
| TR | 148,4 |
| UY | 122,9 |
| ZA | 112,0 |
| ZZ | 119,0 |
| 0808 10 80 | AR | 106,9 |
| BR | 111,7 |
| CL | 103,6 |
| NZ | 132,2 |
| ZA | 120,0 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 76,3 |
| CL | 99,3 |
| NZ | 184,8 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 114,7 |
| 0809 10 00 | BA | 82,8 |
| MK | 85,8 |
| TR | 242,4 |
| XS | 59,5 |
| ZZ | 117,6 |
| 0809 29 00 | TR | 236,1 |
| ZZ | 236,1 |
| 0809 30 | MK | 60,6 |
| TR | 138,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,3 |
| ZZ | 70,3 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

53,5

MK

97,3

TR

53,3

XS

47,9

ZZ

63,0

0707 00 05

AL

74,4

MK

27,7

TR

76,0

ZZ

59,4

0709 93 10

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

92,8

TR

148,4

UY

122,9

ZA

112,0

ZZ

119,0

0808 10 80

AR

106,9

BR

111,7

CL

103,6

NZ

132,2

ZA

120,0

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

76,3

CL

99,3

NZ

184,8

ZA

98,2

ZZ

114,7

0809 10 00

BA

82,8

MK

85,8

TR

242,4

XS

59,5

ZZ

117,6

0809 29 00

TR

236,1

ZZ

236,1

0809 30

MK

60,6

TR

138,6

ZZ

99,6

0809 40 05

BA

70,3

ZZ

70,3

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/14

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 756/2014

ze dne 8. července 2014,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi

(ECB/2014/30)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) (2) vstoupilo v platnost dnem 27. listopadu 2013 a na vykazování údajů o úrokových sazbách měnových finančních institucí se bude uplatňovat od 1. ledna 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) (2) vstoupilo v platnost dnem 27. listopadu 2013 a na vykazování údajů o úrokových sazbách měnových finančních institucí se bude uplatňovat od 1. ledna 2015.

| (2) | Nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) vyžaduje samostatné vykazování údajů o objemu nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech, přičemž v odstavci 4 části 13 přílohy II obecných zásad ECB/2014/15 (3) se vyžaduje poskytování údajů o úrokových sazbách uplatňovaných na opětovně sjednané úvěry. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) vyžaduje samostatné vykazování údajů o objemu nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech, přičemž v odstavci 4 části 13 přílohy II obecných zásad ECB/2014/15 (3) se vyžaduje poskytování údajů o úrokových sazbách uplatňovaných na opětovně sjednané úvěry.

| (3) | Rozsah pojmu opětovně sjednaných úvěrů podle nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) je třeba uvést do souladu s obecnými zásadami ECB/2014/15, čímž se zajistí náležité zaznamenávání opětovného sjednání smluv o úvěrech, k němuž dojde v rámci vykazovaného období, během kterého byl úvěr poskytnut, jakož i správné vykazování objemu nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech v případě úvěrů, které ještě nebyly v plném rozsahu vyčerpány, tj. úvěrů čerpaných po částech, |
| --- | --- |

(3)

Rozsah pojmu opětovně sjednaných úvěrů podle nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) je třeba uvést do souladu s obecnými zásadami ECB/2014/15, čímž se zajistí náležité zaznamenávání opětovného sjednání smluv o úvěrech, k němuž dojde v rámci vykazovaného období, během kterého byl úvěr poskytnut, jakož i správné vykazování objemu nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech v případě úvěrů, které ještě nebyly v plném rozsahu vyčerpány, tj. úvěrů čerpaných po částech,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změna

V oddílu VI části 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1072/2013 (ECB/2013/34) se bod 22 nahrazuje tímto:

| „22. | Pro účely samostatného vykazování objemu nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech poskytovaných domácnostem a nefinančním podnikům v rámci statistiky úrokových sazeb MFI zahrnují opětovně sjednané úvěry všechny nové úvěry, s výjimkou revolvingových úvěrů a přečerpání a pohledávek z kreditních karet, které byly poskytnuty, ale které v okamžiku opětovného sjednání nebyly ještě splaceny.“ |
| --- | --- |

„22.

Pro účely samostatného vykazování objemu nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech poskytovaných domácnostem a nefinančním podnikům v rámci statistiky úrokových sazeb MFI zahrnují opětovně sjednané úvěry všechny nové úvěry, s výjimkou revolvingových úvěrů a přečerpání a pohledávek z kreditních karet, které byly poskytnuty, ale které v okamžiku opětovného sjednání nebyly ještě splaceny.“

Článek 2

Závěrečná ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 8. července 2014.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1072/2013 ze dne 24. září 2013 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (ECB/2013/34) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 51).

2

(3)  Obecné zásady ECB/2014/15 ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (přijaté dne 4. dubna 2014 a k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu). Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.

3

---

ROZHODNUTÍ

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/15

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 8. července 2014

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

(2014/452/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 19 odst. 2, čl. 21 odst. 2, články 114, 168, 169 a 197 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

| (2) | Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP.

| (3) | Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení a opatření týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 k Dohodě o EHP obsahuje ustanovení a opatření týkající se spolupráce v některých oblastech mimo čtyři svobody.

| (4) | Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013. (3) |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013. (3)

| (5) | Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014. |
| --- | --- |

(5)

Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014.

| (6) | Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(6)

Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 8. července 2014.

Za Radu

předseda

P. C. PADOAN

---

(1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 62).

3

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. .../2014

ze dne ...,

kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (1). |
| --- | --- |

(1)

Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (1).

| (2) | Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014, |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2014,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V Protokolu 31 se článek 5 mění takto:

| 1. | V odstavci 5 se za slova „programu uvedeného v třinácté odrážce od 1. ledna 2012“ vkládají slova „a programu uvedeného ve čtrnácté odrážce od 1. ledna 2014“. |
| --- | --- |

1.

V odstavci 5 se za slova „programu uvedeného v třinácté odrážce od 1. ledna 2012“ vkládají slova „a programu uvedeného ve čtrnácté odrážce od 1. ledna 2014“.

| 2. | V odstavci 8 se doplňuje nová odrážka, která zní:






  „— | 32013 R 1381: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 62).
  Lichtenštejnsko se účastní pouze činností, které mohou být výsledkem rozpočtových linií 33 01 04 01 Výdaje na podporu programu Práva a občanství a 33 02 02 Podpora nediskriminace a rovnosti.
  Výjimka se uděluje Norsku, jež se tak programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“ |
| --- | --- | --- |

2.

V odstavci 8 se doplňuje nová odrážka, která zní:

„—

32013 R 1381: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1381/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se zavádí program Práva, rovnost a občanství na období 2014 až 2020 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 62).

Lichtenštejnsko se účastní pouze činností, které mohou být výsledkem rozpočtových linií 33 01 04 01 Výdaje na podporu programu Práva a občanství a 33 02 02 Podpora nediskriminace a rovnosti.

Výjimka se uděluje Norsku, jež se tak programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po učinění posledního oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).

Použije se ode dne 1. ledna 2014.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne

Za Smíšený výbor EHP

předseda nebo předsedkyně

tajemníci

Smíšeného výboru EHP

---

(1)  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 62.

1

(2)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]

2

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/18

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 8. července 2014

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

(2014/453/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

| (2) | Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně Protokolu 31 k této dohodě (dále jen „Protokol 31“). |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně Protokolu 31 k této dohodě (dále jen „Protokol 31“).

| (3) | Protokol 31 obsahuje ustanovení o spolupráci v určitých oblastech mimo čtyři svobody. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 obsahuje ustanovení o spolupráci v určitých oblastech mimo čtyři svobody.

| (4) | Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (3). |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (3).

| (5) | Protokol 31 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby mohla být tato rozšířená spolupráce uplatňována od 1. ledna 2014. |
| --- | --- |

(5)

Protokol 31 by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby mohla být tato rozšířená spolupráce uplatňována od 1. ledna 2014.

| (6) | Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by měl proto vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(6)

Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by měl proto vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně Protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 8. července 2014.

Za Radu

předseda

P. C. PADOAN

---

(1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

3

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. .../2014

ze dne ...,

kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (1). |
| --- | --- |

1)

Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (1).

| 2) | Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn, aby mohla být tato rozšířená spolupráce uplatňována od 1. ledna 2014, |
| --- | --- |

2)

Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn, aby mohla být tato rozšířená spolupráce uplatňována od 1. ledna 2014,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 2 odst. 5 protokolu 31 k Dohodě o EHP se doplňuje nová odrážka, která zní:

| „— | 32013 R 1316: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).
  Státy ESVO se v rámci Nástroje pro propojení Evropy účastní pouze odvětví telekomunikací.
  Lichtenštejnsko se tohoto programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“ |
| --- | --- |

„—

32013 R 1316: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129).

Státy ESVO se v rámci Nástroje pro propojení Evropy účastní pouze odvětví telekomunikací.

Lichtenštejnsko se tohoto programu neúčastní, ani na něj finančně nepřispívá.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po učinění posledního oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).

2

Použije se ode dne 1. ledna 2014.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne

Za Smíšený výbor EHP

předseda nebo předsedkyně

tajemníci

Smíšeného výboru EHP

---

(1)  Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129.

1

(2)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]

2

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/20

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 8. července 2014

o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XX (Životní prostředí) Dohody o EHP

(2014/454/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 1 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.

| (2) | Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně přílohy XX (Životní prostředí) této dohody. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně přílohy XX (Životní prostředí) této dohody.

| (3) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (3) se má začlenit do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (3) se má začlenit do Dohody o EHP.

| (4) | Příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(4)

Příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (5) | Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(5)

Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně přílohy XX (Životní prostředí) Dohody o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 8. července 2014.

Za Radu

předseda

P. C. PADOAN

---

(1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

3

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. .../2014

ze dne,

kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (1), ve znění opravy v Úř. věst. L 161, 29.6.2010, s. 11. má být začleněna do Dohody o EHP. |
| --- | --- |

1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (1), ve znění opravy v Úř. věst. L 161, 29.6.2010, s. 11. má být začleněna do Dohody o EHP.

| 2) | Příloha XX Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

2)

Příloha XX Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V příloze XX Dohody o EHP se za bod 1k (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES) vkládá nový bod, který zní:

| „1 l. | 32009 L 0128: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71), ve znění opravy v Úř. věst. L 161, 29.6.2010, s. 11.
  Pro účely této dohody se uvedená směrnice upravuje takto:
  Pokud jde o Norsko, v čl. 4 odst. 2 se slova ‚26. listopadu 2012‘ nahrazují slovy ‚1. ledna 2016‘.“ |
| --- | --- |

„1 l.

32009 L 0128: směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71), ve znění opravy v Úř. věst. L 161, 29.6.2010, s. 11.

Pro účely této dohody se uvedená směrnice upravuje takto:

Pokud jde o Norsko, v čl. 4 odst. 2 se slova ‚26. listopadu 2012‘ nahrazují slovy ‚1. ledna 2016‘.“

Článek 2

Znění směrnice 2009/128/ES, ve znění opravy v Úř. věst. L 161, 29.6.2010, s. 11. v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem [...], za předpokladu, že jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2), nebo v den vstupu v platnost rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. .../... ze dne ... (3), [kterým se začleňuje nařízení (ES) č. 1107/2009], podle toho, které datum je pozdější.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne

Za Smíšený výbor EHP

předseda nebo předsedkyně

tajemníci

Smíšeného výboru EHP

---

(1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71.

1

(2)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]

2

(3)  Úř. věst. L ...

3

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/22

---

ROZHODNUTÍ RADY 2014/455/SZBP

ze dne 11. července 2014,

kterým se mění rozhodnutí 2014/145/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/145/SZBP ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 3 odst. 1 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 17. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/145/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 17. března 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/145/SZBP.

| (2) | Vzhledem k závažnosti situace na Ukrajině se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP měly být zařazeny další osoby. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k závažnosti situace na Ukrajině se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP měly být zařazeny další osoby.

| (3) | Příloha rozhodnutí 2014/145/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(3)

Příloha rozhodnutí 2014/145/SZBP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Na seznam obsažený v příloze rozhodnutí 2014/145/SZBP se doplňují osoby uvedené v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 11. července 2014.

Za Radu

předseda

S. GOZI

---

(1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 16.

1

---

PŘÍLOHA

SEZNAM OSOB PODLE ČLÁNKU 1

| | Jméno | Identifikační údaje | Odůvodnění | Datum zařazení na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Datum narození: 25.7.1972, Moscow (Moskva) | Takzvaný „předseda vlády Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“ (například 8. července prohlásil: „naše vojsko provádí zvláštní operaci proti ukrajinským ‚fašistům‘“), signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“. | 12.7.2014 |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Takzvaný „ministr bezpečnosti Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistickou činnost bezpečnostních složek takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский) | | Takzvaný „faktický místopředseda vlády pro sociální věci Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Takzvaný „ministr informací a hromadných sdělovacích prostředků Doněcké lidové republiky“.
  Odpovědný za proseparatistickou propagandu takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 5. | Marat BASHIROV | | Takzvaný „předseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“, potvrzen dne 8. července.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Takzvaný „místopředseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“ (dříve nazýván „premiér Luganské lidové republiky“, bývalý mluvčí „Armády jihovýchodu“).
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za prohlášení Armády jihovýchodu, že se ukrajinské prezidentské volby nemohou v „Luganské lidové republice“ konat z důvodu „nového“ statusu regionu. | 12.7.2014 |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 | Takzvaný „předseda Nejvyšší rady Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti „Nejvyšší rady“, odpovědný za vyzvání Ruské federace k uznání nezávislosti „Luganské lidové republiky“,
  signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“. | 12.7.2014 |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Takzvaný „ministr vnitra Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Takzvaný „ministr obrany Luganské lidové republiky“.
  Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“. | 12.7.2014 |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20. června 1956, Donetsk region (Doněcká oblast) | Velitel kozáckých sil.
  Odpovědný za velení separatistům na východě Ukrajiny bojujícím proti ukrajinským vládním silám. | 12.7.2014 |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий) | | Jeden z vůdců ozbrojených skupin na východě Ukrajiny.
  Odpovědný za výcvik separatistů k boji proti ukrajinským vládním silám. | 12.7.2014 |

Jméno

Identifikační údaje

Odůvodnění

Datum zařazení na seznam

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Datum narození: 25.7.1972, Moscow (Moskva)

Takzvaný „předseda vlády Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“ (například 8. července prohlásil: „naše vojsko provádí zvláštní operaci proti ukrajinským ‚fašistům‘“), signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“.

12.7.2014

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Takzvaný „ministr bezpečnosti Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za separatistickou činnost bezpečnostních složek takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“.

12.7.2014

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

Takzvaný „faktický místopředseda vlády pro sociální věci Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“.

12.7.2014

4.

Alexander KHRYAKOV

Takzvaný „ministr informací a hromadných sdělovacích prostředků Doněcké lidové republiky“.

Odpovědný za proseparatistickou propagandu takzvané „vlády Doněcké lidové republiky“.

12.7.2014

5.

Marat BASHIROV

Takzvaný „předseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“, potvrzen dne 8. července.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

12.7.2014

6.

Vasyl NIKITIN

Takzvaný „místopředseda Rady ministrů Luganské lidové republiky“ (dříve nazýván „premiér Luganské lidové republiky“, bývalý mluvčí „Armády jihovýchodu“).

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za prohlášení Armády jihovýchodu, že se ukrajinské prezidentské volby nemohou v „Luganské lidové republice“ konat z důvodu „nového“ statusu regionu.

12.7.2014

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979

Takzvaný „předseda Nejvyšší rady Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti „Nejvyšší rady“, odpovědný za vyzvání Ruské federace k uznání nezávislosti „Luganské lidové republiky“,

signatář memoranda o porozumění o „Novoruském svazu“.

12.7.2014

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Takzvaný „ministr vnitra Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

12.7.2014

9.

Igor PLOTNITSKY

Takzvaný „ministr obrany Luganské lidové republiky“.

Odpovědný za separatistické „vládní“ činnosti takzvané „vlády Luganské lidové republiky“.

12.7.2014

10.

Nikolay KOZITSYN

20. června 1956, Donetsk region (Doněcká oblast)

Velitel kozáckých sil.

Odpovědný za velení separatistům na východě Ukrajiny bojujícím proti ukrajinským vládním silám.

12.7.2014

11.

Oleksiy MOZGOVY (Олексій Мозговий)

Jeden z vůdců ozbrojených skupin na východě Ukrajiny.

Odpovědný za výcvik separatistů k boji proti ukrajinským vládním silám.

12.7.2014

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. února 2014

o státní pomoci SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06) poskytnuté Španělskem

Španělské sazby za elektřinu: spotřebitelé

(oznámeno pod číslem C(2013) 7741)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2014/456/EU)

EVROPSKÁ KOMISE

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) vznesly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 27. dubna 2006 podniky Centrica plc a Centrica Energía S.L.U. (dále souhrnně označovány jako „Centrica“) podaly Komisi stížnost ohledně systému regulovaných sazeb za elektřinu, který Španělsko aplikovalo v roce 2005. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 27. dubna 2006 podniky Centrica plc a Centrica Energía S.L.U. (dále souhrnně označovány jako „Centrica“) podaly Komisi stížnost ohledně systému regulovaných sazeb za elektřinu, který Španělsko aplikovalo v roce 2005.

| (2) | Dopisem ze dne 27. července 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí poskytly informace o výše uvedeném opatření. Tyto informace Komise obdržela dopisem ze dne 22. srpna 2006. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 27. července 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí poskytly informace o výše uvedeném opatření. Tyto informace Komise obdržela dopisem ze dne 22. srpna 2006.

| (3) | Dne 12. října 2006 byla věc zaevidována jako neoznámená podpora (věc NN 66/2006). |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. října 2006 byla věc zaevidována jako neoznámená podpora (věc NN 66/2006).

| (4) | Dopisem ze dne 9. listopadu 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí k výše uvedenému opatření poskytly dodatečná objasnění. Španělské orgány odpověděly dopisem ze dne 12. prosince 2006. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 9. listopadu 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí k výše uvedenému opatření poskytly dodatečná objasnění. Španělské orgány odpověděly dopisem ze dne 12. prosince 2006.

| (5) | Dopisem ze dne 24. ledna 2007 Komise informovala španělské orgány, že se v souvislosti s uvedeným opatřením rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 24. ledna 2007 Komise informovala španělské orgány, že se v souvislosti s uvedeným opatřením rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (6) | Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedenému opatření předložily připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedenému opatření předložily připomínky.

| (7) | Španělské orgány předložily své připomínky dopisem ze dne 26. února 2007. |
| --- | --- |

(7)

Španělské orgány předložily své připomínky dopisem ze dne 26. února 2007.

| (8) | Komisi podaly připomínky tyto zúčastněné strany: regionální galicijská samospráva (dopis ze dne 23. března 2007), podnik Centrica (dopis ze dne 26. března 2007 a 3. července 2007), ACIE – sdružení nezávislých dodavatelů energie (dopis ze dne 26. března 2007), asturská samospráva (dopis ze dne 27. března 2007), AEGE – sdružení uživatelů s vysokou spotřebou energie (dopis ze dne 2. dubna 2007, doplněný dopisem ze dne 21. listopadu 2011), Asturiana de Zinc – AZSA (dopis ze dne 3. dubna 2007), Ferroatlántica – výrobce kovů (dopis ze dne 3. dubna 2007), společnost Alcoa (dopis ze dne 3. dubna 2007), UNESA – španělské elektroenergetické sdružení (dopis ze dne 25. dubna 2007), ENEL Viesgo (dopis ze dne 26. dubna 2007), společnost Iberdrola (dopis ze dne 26. dubna 2007), Unión Fenosa Distribución (dopis ze dne 27. dubna 2007), společnost Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007) a společnost Endesa Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007). |
| --- | --- |

(8)

Komisi podaly připomínky tyto zúčastněné strany: regionální galicijská samospráva (dopis ze dne 23. března 2007), podnik Centrica (dopis ze dne 26. března 2007 a 3. července 2007), ACIE – sdružení nezávislých dodavatelů energie (dopis ze dne 26. března 2007), asturská samospráva (dopis ze dne 27. března 2007), AEGE – sdružení uživatelů s vysokou spotřebou energie (dopis ze dne 2. dubna 2007, doplněný dopisem ze dne 21. listopadu 2011), Asturiana de Zinc – AZSA (dopis ze dne 3. dubna 2007), Ferroatlántica – výrobce kovů (dopis ze dne 3. dubna 2007), společnost Alcoa (dopis ze dne 3. dubna 2007), UNESA – španělské elektroenergetické sdružení (dopis ze dne 25. dubna 2007), ENEL Viesgo (dopis ze dne 26. dubna 2007), společnost Iberdrola (dopis ze dne 26. dubna 2007), Unión Fenosa Distribución (dopis ze dne 27. dubna 2007), společnost Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007) a společnost Endesa Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007).

| (9) | Prostřednictvím dopisů ze dne 15. května 2007 a 6. července 2007 předala Komise připomínky zúčastněných stran španělským orgánům a dala jim příležitost, aby na tyto připomínky zareagovaly; připomínky španělských orgánů byly obdrženy v dopise ze dne 2. srpna 2007. |
| --- | --- |

(9)

Prostřednictvím dopisů ze dne 15. května 2007 a 6. července 2007 předala Komise připomínky zúčastněných stran španělským orgánům a dala jim příležitost, aby na tyto připomínky zareagovaly; připomínky španělských orgánů byly obdrženy v dopise ze dne 2. srpna 2007.

| (10) | Centrica poskytla další informace v dopisech ze dne 1. června 2007, 28. srpna 2007, 4. února 2008 a 1. března 2008, sdružení AEGE pak dopisem ze dne 21. listopadu 2011 a Ferroatlántica dopisem ze dne 5. prosince 2011. |
| --- | --- |

(10)

Centrica poskytla další informace v dopisech ze dne 1. června 2007, 28. srpna 2007, 4. února 2008 a 1. března 2008, sdružení AEGE pak dopisem ze dne 21. listopadu 2011 a Ferroatlántica dopisem ze dne 5. prosince 2011.

| (11) | V dopisech ze dne 30. července 2009, 19. března 2010, 6. října 2011, 12. dubna 2012, 31. srpna 2012, 4. února 2013 a 17. července 2013 Komise požádala španělské orgány, aby jí dané opatření dále objasnily. Španělské orgány odpověděly dopisy ze dne 5. října 2009, 26. dubna 2010, 7. prosince 2011, 12. června 2012, 18. října 2012, 11. února 2013 a 4. října 2013. |
| --- | --- |

(11)

V dopisech ze dne 30. července 2009, 19. března 2010, 6. října 2011, 12. dubna 2012, 31. srpna 2012, 4. února 2013 a 17. července 2013 Komise požádala španělské orgány, aby jí dané opatření dále objasnily. Španělské orgány odpověděly dopisy ze dne 5. října 2009, 26. dubna 2010, 7. prosince 2011, 12. června 2012, 18. října 2012, 11. února 2013 a 4. října 2013.

| (12) | Dne 19. dubna 2013 byl spis rozdělen na dvě části: na tuto věc, konkrétně věc SA.21817 (C 3/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro konečné uživatele elektřiny, a věc SA.36559 (C 3a/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro distributory elektřiny. Toto rozhodnutí se zabývá pouze možnou podporou pro konečné uživatele elektřiny, kteří spadají do oblasti působnosti tohoto postupu, jsou tedy vyloučeny domácnosti a malé podniky. |
| --- | --- |

(12)

Dne 19. dubna 2013 byl spis rozdělen na dvě části: na tuto věc, konkrétně věc SA.21817 (C 3/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro konečné uživatele elektřiny, a věc SA.36559 (C 3a/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro distributory elektřiny. Toto rozhodnutí se zabývá pouze možnou podporou pro konečné uživatele elektřiny, kteří spadají do oblasti působnosti tohoto postupu, jsou tedy vyloučeny domácnosti a malé podniky.

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

ŠPANĚLSKÁ ELEKTROENERGETICKÁ SOUSTAVA V ROCE 2005

| (13) | V legislativním rámci, který byl zřízen zákonem č. 54/1997 ze dne 27. listopadu 1997 (Ley del sector eléctrico) a který platil v roce 2005, byly dodávky elektrické energie konečným uživatelům za regulované sazby klasifikovány jako regulovaná činnost. Tento úkol byl zákonem přidělen distributorům. |
| --- | --- |

(13)

V legislativním rámci, který byl zřízen zákonem č. 54/1997 ze dne 27. listopadu 1997 (Ley del sector eléctrico) a který platil v roce 2005, byly dodávky elektrické energie konečným uživatelům za regulované sazby klasifikovány jako regulovaná činnost. Tento úkol byl zákonem přidělen distributorům.

| (14) | V roce 2005 si všichni koneční uživatelé elektřiny na španělském trhu mohli vybrat, zda si sjednají smlouvy o dodávkách elektrické energie s nezávislými dodavateli, nebo si zvolí dodávky za regulované sazby stanovené státem. Na regulovaném trhu měl každý konečný uživatel, který o to požádal, právo, aby ho zásoboval jeho místní distributor za souhrnnou regulovanou sazbu (cena „all-inclusive“) s přihlédnutím k profilu a objemu jeho spotřeby. Na volném trhu odběratelé platili poplatek za přístup k síti, který byl rovněž regulován, a kromě toho museli nést náklady na dodávky energie. Od dokončení reformy odvětví elektroenergetiky v roce 2009 již distributoři elektrickou energii za souhrnné regulované sazby nedodávají. |
| --- | --- |

(14)

V roce 2005 si všichni koneční uživatelé elektřiny na španělském trhu mohli vybrat, zda si sjednají smlouvy o dodávkách elektrické energie s nezávislými dodavateli, nebo si zvolí dodávky za regulované sazby stanovené státem. Na regulovaném trhu měl každý konečný uživatel, který o to požádal, právo, aby ho zásoboval jeho místní distributor za souhrnnou regulovanou sazbu (cena „all-inclusive“) s přihlédnutím k profilu a objemu jeho spotřeby. Na volném trhu odběratelé platili poplatek za přístup k síti, který byl rovněž regulován, a kromě toho museli nést náklady na dodávky energie. Od dokončení reformy odvětví elektroenergetiky v roce 2009 již distributoři elektrickou energii za souhrnné regulované sazby nedodávají.

| (15) | Souhrnné regulované sazby a regulované poplatky za přístup k síti byly určovány předem s platností na celý rok, obvykle před koncem roku N – 1, v průběhu roku je však bylo možné upravit (3). Na roční zvýšení sazeb se však vztahoval maximální strop (4). V zásadě se sazby a poplatky stanovovaly na základě prognózy, aby se zaručilo, že regulované příjmy plynoucí z jejich uplatňování postačí k pokrytí celkových regulovaných nákladů spojených s elektroenergetickou soustavou. Tyto regulované náklady soustavy v roce 2005 zahrnovaly náklady na dodávky energie za souhrnné sazby, náklady na pořízení energie ze zvláštních režimů (z obnovitelných zdrojů, kombinované výroby tepla a elektřiny atd.), náklady na přenos a distribuci, opatření pro řízení odběru, dodatečné náklady na výrobu elektřiny na španělských ostrovech, podporu pro uhlí, schodky z předchozích let atd. Neexistovala žádná pravidla, která by vyčleňovala konkrétní kategorii příjmů nebo jejich část na konkrétní kategorii nákladů či na jejich část. Příjmy, například z poplatků za přístup k síti, tak nebyly zcela ani zčásti vyčleněny na financování např. subvencí pro elektřinu z obnovitelných zdrojů či elektřinu vyráběnou na španělských ostrovech. |
| --- | --- |

(15)

Souhrnné regulované sazby a regulované poplatky za přístup k síti byly určovány předem s platností na celý rok, obvykle před koncem roku N – 1, v průběhu roku je však bylo možné upravit (3). Na roční zvýšení sazeb se však vztahoval maximální strop (4). V zásadě se sazby a poplatky stanovovaly na základě prognózy, aby se zaručilo, že regulované příjmy plynoucí z jejich uplatňování postačí k pokrytí celkových regulovaných nákladů spojených s elektroenergetickou soustavou. Tyto regulované náklady soustavy v roce 2005 zahrnovaly náklady na dodávky energie za souhrnné sazby, náklady na pořízení energie ze zvláštních režimů (z obnovitelných zdrojů, kombinované výroby tepla a elektřiny atd.), náklady na přenos a distribuci, opatření pro řízení odběru, dodatečné náklady na výrobu elektřiny na španělských ostrovech, podporu pro uhlí, schodky z předchozích let atd. Neexistovala žádná pravidla, která by vyčleňovala konkrétní kategorii příjmů nebo jejich část na konkrétní kategorii nákladů či na jejich část. Příjmy, například z poplatků za přístup k síti, tak nebyly zcela ani zčásti vyčleněny na financování např. subvencí pro elektřinu z obnovitelných zdrojů či elektřinu vyráběnou na španělských ostrovech.

| (16) | V roce 2005 měli koneční uživatelé k dispozici až 25 regulovaných sazeb v závislosti na úrovni, profilu či účelu spotřeby a na napětí síťového připojení. Na konečné uživatele na volném trhu se současně vztahovalo devět dalších regulovaných poplatků za přístup k síti, které byly rovněž založeny na napětí přípojky a dalších vlastnostech. |
| --- | --- |

(16)

V roce 2005 měli koneční uživatelé k dispozici až 25 regulovaných sazeb v závislosti na úrovni, profilu či účelu spotřeby a na napětí síťového připojení. Na konečné uživatele na volném trhu se současně vztahovalo devět dalších regulovaných poplatků za přístup k síti, které byly rovněž založeny na napětí přípojky a dalších vlastnostech.

| (17) | Dne 30. prosince 2004 stanovily španělské orgány sazby za elektřinu použitelné v roce 2005 (5), a to pro následující kategorie uživatelů:
  SOUHRNNÉ SAZBY

  Nízké napětí









  1.0. | výkon do 770 kW |
| --- | --- | --- |

(17)

Dne 30. prosince 2004 stanovily španělské orgány sazby za elektřinu použitelné v roce 2005 (5), a to pro následující kategorie uživatelů:

SOUHRNNÉ SAZBY

Nízké napětí

1.0.

| 2.0. | obecné, výkon nepřesahující 15 kW |
| --- | --- |

2.0.

| 3.0. | obecné |
| --- | --- |

3.0.

| 4.0. | obecné, dlouhodobé používání |
| --- | --- |

4.0.

| B.0 | veřejné osvětlení |
| --- | --- |

B.0

| R.0 | zemědělské zavlažování |
| --- | --- |

R.0

Vysoké napětí

Obecné sazby

Krátkodobé používání

| 1.1. | obecné, nepřesahující 36 kV |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | obecné, v rozmezí od 36 do 72,5 kV |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | obecné, v rozmezí od 72,5 do 145 kV |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | obecné, nad 145 kV |
| --- | --- |

1.4.

Střednědobé používání

| 2.1. | nepřesahující 36 kV |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | v rozmezí od 36 do 72,5 kV |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | v rozmezí od 72,5 do 145 kV |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | nad 145 kV |
| --- | --- |

2.4.

Dlouhodobé používání

| 3.1. | nepřesahující 36 kV |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | v rozmezí od 36 do 72,5 kV |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | v rozmezí od 72,5 do 145 kV |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | nad 145 kV |
| --- | --- |

3.4.

Sazby za trakční elektřinu

| T.1 | nepřesahující 36 kV |
| --- | --- |

T.1

| T.2 | v rozmezí od 36 do 72,5 kV |
| --- | --- |

T.2

| T.3 | v rozmezí od 72,5 do 145 kV |
| --- | --- |

T.3

Sazby pro zemědělské zavlažování

| R.1 | nepřesahující 36 kV |
| --- | --- |

R.1

| R.2 | v rozmezí od 36 do 72,5 kV |
| --- | --- |

R.2

| R.3 | v rozmezí od 72,5 do 145 kV |
| --- | --- |

R.3

G.   Sazba pro velké odběratele (G4)

Sazby za prodej distributorům

| D.1 | nepřesahující 36 kV |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | v rozmezí od 36 do 72,5 kV |
| --- | --- |

D.2

| D.3 | v rozmezí od 72,5 do 145 kV |
| --- | --- |

D.3

| D.4 | nad 145 kV |
| --- | --- |

D.4

PŘÍSTUPOVÉ SAZBY

Nízké napětí

| 2.0 A | běžná sazba za přístup k nízkému napětí |
| --- | --- |

2.0 A

| 2.0 NA | běžné sazby za přístup k nízkému napětí s rozlišením denního/nočního režimu |
| --- | --- |

2.0 NA

| 3.0 A | obecná sazba za přístup k nízkému napětí |
| --- | --- |

3.0 A

Vysoké napětí

| 3.1.A | sazba za přístup k napětím nepřesahujícím 36 kV (výkon nepřesahující 450 kW) |
| --- | --- |

3.1.A

| 6.1 | sazba za přístup k napětím nepřesahujícím 36 kV (výkon nad 450 kW) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | sazba za přístup k napětím nad 36 kV a nepřesahujícím 72,5 kV (výkon nad 450 kW) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | sazba za přístup k napětím nad 72,5 kV a nepřesahujícím 145 kV (výkon nad 450 kW) |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | sazba za přístup k napětím nad 145 kV (výkon nad 450 kW) |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | sazba za přístup pro mezinárodní výměny |
| --- | --- |

6.5

| (18) | Souhrnné regulované sazby lze rozdělit na složku určenou k pokrytí nákladů na přenos a distribuci a obecných nákladů spojených se soustavou (poplatek za přístup k síti) a složku, která odráží náklady na pořízení elektřiny na velkoobchodním trhu (energetická složka). Na služby související s řízením odběru (např. v souvislosti s odsouhlaseným přerušením dodávek elektřiny po předchozím oznámení nebo se spotřebou soustředěnou do období mimo špičku) se kromě toho uplatňoval systém slev ze souhrnných sazeb. Od roku 2005 jsou ve Španělsku v systému regulovaných sazeb zaváděny změny. Poslední z nich byla provedena v roce 2013, kdy Španělsko pro odvětví elektroenergetiky přijalo nový legislativní rámec (zákon č. 24/13), který kromě jiných opatření obsahuje reformu regulace maloobchodních tržních cen. Španělsko oznámilo, že tento nový zákon a jeho prováděcí ustanovení budou v roce 2014 rozpracovány. Níže jsou uvedeny některé základní souhrnné sazby pro nejnižší úroveň sazeb ve výše uvedených kategoriích (tj. do 145 kV) použitelné od 1. ledna 2005:

  Tabulka 1


  Základní částka souhrnných regulovaných sazeb v roce 2005 | A/Složka výkonu | B/Energetická složka | Souhrnná sazba (A+B) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EUR/kW měsíc | EUR/kWh | EUR/MWh | | | |
| Nízké napětí | | | | | | |
| 1.0 | výkon < 770 W |

(18)

Souhrnné regulované sazby lze rozdělit na složku určenou k pokrytí nákladů na přenos a distribuci a obecných nákladů spojených se soustavou (poplatek za přístup k síti) a složku, která odráží náklady na pořízení elektřiny na velkoobchodním trhu (energetická složka). Na služby související s řízením odběru (např. v souvislosti s odsouhlaseným přerušením dodávek elektřiny po předchozím oznámení nebo se spotřebou soustředěnou do období mimo špičku) se kromě toho uplatňoval systém slev ze souhrnných sazeb. Od roku 2005 jsou ve Španělsku v systému regulovaných sazeb zaváděny změny. Poslední z nich byla provedena v roce 2013, kdy Španělsko pro odvětví elektroenergetiky přijalo nový legislativní rámec (zákon č. 24/13), který kromě jiných opatření obsahuje reformu regulace maloobchodních tržních cen. Španělsko oznámilo, že tento nový zákon a jeho prováděcí ustanovení budou v roce 2014 rozpracovány. Níže jsou uvedeny některé základní souhrnné sazby pro nejnižší úroveň sazeb ve výše uvedených kategoriích (tj. do 145 kV) použitelné od 1. ledna 2005:

Tabulka 1

Základní částka souhrnných regulovaných sazeb v roce 2005

A/Složka výkonu

B/Energetická složka

Souhrnná sazba (A+B)

EUR/kW měsíc

EUR/kWh

EUR/MWh

Nízké napětí

1.0

výkon < 770 W

0,277110

0,062287

62,67

| 3.0 | obecné |
| --- | --- |

3.0

obecné

1,430269

0,083728

85,71

| 4.0 | obecné, dlouhodobé používání |
| --- | --- |

4.0

obecné, dlouhodobé používání

2,284634

0,076513

79,69

Vysoké napětí

| 1.4 | krátkodobé používání, obecné > 145 kV |
| --- | --- |

1.4

krátkodobé používání, obecné > 145 kV

1,759358

0,058412

60,86

| 2.4 | střednědobé používání, obecné > 145 kV |
| --- | --- |

2.4

střednědobé používání, obecné > 145 kV

3,632629

0,053224

58,27

| 3.4 | dlouhodobé používání, obecné > 145 kV |
| --- | --- |

3.4

dlouhodobé používání, obecné > 145 kV

9,511921

0,042908

56,12

| G. | Velcí odběratelé G4 |
| --- | --- |

G.

Velcí odběratelé G4

10,208070

0,011265

25,44

Zdroj: příloha I královského dekretu č. 2392/2004, výpočty Komise.

| (19) | Španělský regulační orgán CNE (Comisión Nacional de Energía) prohlásil, že souhrnné sazby v roce 2005 v průměru neodrážely všechny náklady na dodávky, zejména náklady na pořizování energie na velkoobchodním trhu. Jak ukazuje níže uvedený graf, ceny zahrnuté v průměrných souhrnných regulovaných sazbách byly totiž nižší než průměrné ceny na velkoobchodním trhu s elektřinou pouze v pěti měsících, a sice od ledna do února roku 2005 a poté znovu od dubna do června roku 2005. Naopak od října 2006 do prosince 2007 byl vývoj opačný: během tohoto čtrnáctiměsíčního období se průměrné velkoobchodní ceny prudce propadly pod ceny energie zahrnuté v průměrných souhrnných regulovaných sazbách a tento pokles výrazně přesahoval rozdíl zaznamenaný v sedmi měsících roku 2005, kdy byly velkoobchodní ceny vyšší než ceny zahrnuté v souhrnných sazbách.

  Graf 1


  Vážené průměrné velkoobchodní ceny vs. cena energie zahrnutá v souhrnné sazbě



  Zdroj: CNE – Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gas y electricidad. Periodo 2005–2007 (Zpráva o vývoji hospodářské soutěže na trhu se zemním plynem a elektřinou. Období 2005–2007), s. 84. |
| --- | --- |

(19)

Španělský regulační orgán CNE (Comisión Nacional de Energía) prohlásil, že souhrnné sazby v roce 2005 v průměru neodrážely všechny náklady na dodávky, zejména náklady na pořizování energie na velkoobchodním trhu. Jak ukazuje níže uvedený graf, ceny zahrnuté v průměrných souhrnných regulovaných sazbách byly totiž nižší než průměrné ceny na velkoobchodním trhu s elektřinou pouze v pěti měsících, a sice od ledna do února roku 2005 a poté znovu od dubna do června roku 2005. Naopak od října 2006 do prosince 2007 byl vývoj opačný: během tohoto čtrnáctiměsíčního období se průměrné velkoobchodní ceny prudce propadly pod ceny energie zahrnuté v průměrných souhrnných regulovaných sazbách a tento pokles výrazně přesahoval rozdíl zaznamenaný v sedmi měsících roku 2005, kdy byly velkoobchodní ceny vyšší než ceny zahrnuté v souhrnných sazbách.

Graf 1

Vážené průměrné velkoobchodní ceny vs. cena energie zahrnutá v souhrnné sazbě

Zdroj: CNE – Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gas y electricidad. Periodo 2005–2007 (Zpráva o vývoji hospodářské soutěže na trhu se zemním plynem a elektřinou. Období 2005–2007), s. 84.

SAZEBNÍ SCHODEK V ROCE 2005

| (20) | Účty elektroenergetické soustavy byly na základě skutečných regulovaných příjmů a nákladů vyrovnávány jednou ročně. Úroveň, na které byly stanoveny regulované sazby a poplatky za přístup k síti, v roce 2005 nezajistila dostatečné příjmy, aby mohly být soustavě nahrazeny všechny regulované náklady, které byly zpětně zdokumentovány za celý rok. Při konečném zúčtování za rok 2005, provedeném na konci roku regulačním orgánem CNE, byl zjištěn schodek ve výši 3,811 miliardy EUR. Nebylo to poprvé, kdy při zúčtování vznikl schodek, ale velikost schodku za rok 2005 neměla obdoby. Schodky již byly v nižší míře zaznamenány v letech 2000, 2001 a 2002. |
| --- | --- |

(20)

Účty elektroenergetické soustavy byly na základě skutečných regulovaných příjmů a nákladů vyrovnávány jednou ročně. Úroveň, na které byly stanoveny regulované sazby a poplatky za přístup k síti, v roce 2005 nezajistila dostatečné příjmy, aby mohly být soustavě nahrazeny všechny regulované náklady, které byly zpětně zdokumentovány za celý rok. Při konečném zúčtování za rok 2005, provedeném na konci roku regulačním orgánem CNE, byl zjištěn schodek ve výši 3,811 miliardy EUR. Nebylo to poprvé, kdy při zúčtování vznikl schodek, ale velikost schodku za rok 2005 neměla obdoby. Schodky již byly v nižší míře zaznamenány v letech 2000, 2001 a 2002.

| (21) | Vláda zejména podcenila skutečné náklady na pořizování elektřiny. Zatímco spotřeba elektřiny u konečných uživatelů jak na regulovaném, tak volném trhu se v roce 2005 vyvíjela přibližně podle prognóz z prosince 2004, v důsledku řady nepředpokládaných zvýšení cen během roku se velkoobchodní ceny v roce 2005 vyšplhaly na 62,40 EUR/MWh oproti 35,61 EUR/MWh v roce 2004, a průměrná velkoobchodní cena tak v roce 2005 dosáhla 59,47 EUR/MWh. Mezi příčiny tohoto zvýšení patří neobvykle suchý rok, kvůli němuž klesla výroba ve vodních elektrárnách o 55 %, nárůst cen ropy, dopad tržní ceny emisních povolenek CO2, které byly bezplatně obdrženy v rámci systému EU pro obchodování s emisemi, a nárůst poptávky po energii, který byl vyšší než růst HDP. |
| --- | --- |

(21)

Vláda zejména podcenila skutečné náklady na pořizování elektřiny. Zatímco spotřeba elektřiny u konečných uživatelů jak na regulovaném, tak volném trhu se v roce 2005 vyvíjela přibližně podle prognóz z prosince 2004, v důsledku řady nepředpokládaných zvýšení cen během roku se velkoobchodní ceny v roce 2005 vyšplhaly na 62,40 EUR/MWh oproti 35,61 EUR/MWh v roce 2004, a průměrná velkoobchodní cena tak v roce 2005 dosáhla 59,47 EUR/MWh. Mezi příčiny tohoto zvýšení patří neobvykle suchý rok, kvůli němuž klesla výroba ve vodních elektrárnách o 55 %, nárůst cen ropy, dopad tržní ceny emisních povolenek CO2, které byly bezplatně obdrženy v rámci systému EU pro obchodování s emisemi, a nárůst poptávky po energii, který byl vyšší než růst HDP.

| (22) | Dalším důležitým faktorem, který přispěl ke zvýšení celkových nákladů systému, byla vysoká úroveň podpory pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Zejména je třeba poznamenat, že výrobci energie z obnovitelných zdrojů si mohli zvolit přímou účast na velkoobchodním trhu s elektřinou neboli tzv. organizovaném trhu („pool“). V roce 2005 byla tato možnost obzvláště lákavá, a proto se do organizovaného trhu zapojilo více výrobců energie z obnovitelných zdrojů, než se očekávalo, což vedlo ke zvýšení nákladů pro soustavu. Přímá podpora na náklady na elektřinu v rámci zvláštního režimu (obnovitelné zdroje, kombinovaná výroba tepla a energie), které se účtovaly jako regulované náklady, kromě toho v roce 2005 dosáhla částky 2,701 miliardy EUR. Pro názornost, náklady soustavy spojené s přenosem a distribucí dosáhly v roce 2005 částky 4,410 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(22)

Dalším důležitým faktorem, který přispěl ke zvýšení celkových nákladů systému, byla vysoká úroveň podpory pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Zejména je třeba poznamenat, že výrobci energie z obnovitelných zdrojů si mohli zvolit přímou účast na velkoobchodním trhu s elektřinou neboli tzv. organizovaném trhu („pool“). V roce 2005 byla tato možnost obzvláště lákavá, a proto se do organizovaného trhu zapojilo více výrobců energie z obnovitelných zdrojů, než se očekávalo, což vedlo ke zvýšení nákladů pro soustavu. Přímá podpora na náklady na elektřinu v rámci zvláštního režimu (obnovitelné zdroje, kombinovaná výroba tepla a energie), které se účtovaly jako regulované náklady, kromě toho v roce 2005 dosáhla částky 2,701 miliardy EUR. Pro názornost, náklady soustavy spojené s přenosem a distribucí dosáhly v roce 2005 částky 4,410 miliardy EUR.

Mechanismus přijatý za účelem předběžného financování schodku

| (23) | Vývoj schodku nezůstal bez povšimnutí. Již v březnu 2005, kdy bylo jasné, že vzniká sazební schodek, španělské orgány v článku 24 královského dekretu č. 5/2005 (6) stanovily, že prostředky nutné k překlenutí mezery mezi náklady a příjmy elektroenergetické soustavy budou poskytnuty pěti největšími „oprávněnými elektroenergetickými subjekty“, tedy subjekty, které jsou oprávněny obdržet kompenzaci za náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí (7), a to v tomto procentním poměru:






  — | Iberdrola, S.A.: 35,01 %, |
| --- | --- | --- |

(23)

Vývoj schodku nezůstal bez povšimnutí. Již v březnu 2005, kdy bylo jasné, že vzniká sazební schodek, španělské orgány v článku 24 královského dekretu č. 5/2005 (6) stanovily, že prostředky nutné k překlenutí mezery mezi náklady a příjmy elektroenergetické soustavy budou poskytnuty pěti největšími „oprávněnými elektroenergetickými subjekty“, tedy subjekty, které jsou oprávněny obdržet kompenzaci za náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí (7), a to v tomto procentním poměru:

—

Iberdrola, S.A.: 35,01 %,

| — | Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %, |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %,

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico: S.A: 6,08 %, |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico: S.A: 6,08 %,

| — | Endesa, S.A.: 44,16 %, |
| --- | --- |

—

Endesa, S.A.: 44,16 %,

| — | Elcogas, S.A.: 1,91 %. |
| --- | --- |

—

Elcogas, S.A.: 1,91 %.

| (24) | Dekret č. 5/2005 stanovil, že budoucí schodek bude přičten výše uvedeným pěti společnostem jako záporná bilance na stávajícím vkladovém účtu, který používá regulační orgán CNE k hrazení nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí těmto společnostem. To v praxi znamenalo, že se od dodavatelských subjektů požadovalo, aby prostředky poskytly jako zálohu. Záporná bilance na účtu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí by zavdala právo na splacení, tj. dodavatelé by měli nárok pobírat příjmy od odběratelů elektřiny v budoucnosti. Předmětné společnosti mohly tato práva sekuritizovat a prodat na trhu. Práva na splacení přidělená těmto dodavatelským společnostem byla spojena s minimální úrokovou sazbou (tříměsíční sazbou Euribor vypočtenou jako průměr sazeb Euribor za listopad předchozího roku bez diferenciálu). |
| --- | --- |

(24)

Dekret č. 5/2005 stanovil, že budoucí schodek bude přičten výše uvedeným pěti společnostem jako záporná bilance na stávajícím vkladovém účtu, který používá regulační orgán CNE k hrazení nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí těmto společnostem. To v praxi znamenalo, že se od dodavatelských subjektů požadovalo, aby prostředky poskytly jako zálohu. Záporná bilance na účtu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí by zavdala právo na splacení, tj. dodavatelé by měli nárok pobírat příjmy od odběratelů elektřiny v budoucnosti. Předmětné společnosti mohly tato práva sekuritizovat a prodat na trhu. Práva na splacení přidělená těmto dodavatelským společnostem byla spojena s minimální úrokovou sazbou (tříměsíční sazbou Euribor vypočtenou jako průměr sazeb Euribor za listopad předchozího roku bez diferenciálu).

Mechanismus přijatý za účelem zpětného získání schodku z prostředků konečných uživatelů

| (25) | V červnu 2006 přijaly španělské orgány rozhodnutí o opatřeních, jimiž měl být schodek z roku 2005 vyrovnán z prostředků spotřebitelů elektřiny prostřednictvím regulovaných sazeb. Královským dekretem č. 809/2006 (8) španělské orgány stanovily, že schodek z roku 2007 (nebo přesněji práva na splacení přidělená dodavatelským subjektům) bude splacen spotřebiteli v průběhu čtrnácti a půl let prostřednictvím zvláštního příplatku jak k souhrnným sazbám, tak k sazbám za přístup. Tento příplatek, vypočtený jako roční částka nutná k lineárnímu zpětnému získání čisté současné hodnoty schodku z roku 2005 v průběhu 14,5 roku, byl stanoven na úrovni 1,378 % souhrnné sazby a 3,975 % sazby za přístup na rok 2006. Použitelná úroková sazba byla tříměsíční sazba Euribor. |
| --- | --- |

(25)

V červnu 2006 přijaly španělské orgány rozhodnutí o opatřeních, jimiž měl být schodek z roku 2005 vyrovnán z prostředků spotřebitelů elektřiny prostřednictvím regulovaných sazeb. Královským dekretem č. 809/2006 (8) španělské orgány stanovily, že schodek z roku 2007 (nebo přesněji práva na splacení přidělená dodavatelským subjektům) bude splacen spotřebiteli v průběhu čtrnácti a půl let prostřednictvím zvláštního příplatku jak k souhrnným sazbám, tak k sazbám za přístup. Tento příplatek, vypočtený jako roční částka nutná k lineárnímu zpětnému získání čisté současné hodnoty schodku z roku 2005 v průběhu 14,5 roku, byl stanoven na úrovni 1,378 % souhrnné sazby a 3,975 % sazby za přístup na rok 2006. Použitelná úroková sazba byla tříměsíční sazba Euribor.

| (26) | Tento příplatek byl považován za „specificky vyčleněný příspěvek“. Španělské orgány stanovily, že příjmy z příspěvku k financování schodku z roku 2005 poplynou na vkladový účet spravovaný regulačním orgánem CNE. Ten měl posléze finanční prostředky převádět vlastníkům práv na splacení, tedy elektrárenským podnikům, které financovaly schodek, nebo subjektům, které od nich následně práva na splacení koupily, a to podle podílu schodku, který každý z nich financoval. |
| --- | --- |

(26)

Tento příplatek byl považován za „specificky vyčleněný příspěvek“. Španělské orgány stanovily, že příjmy z příspěvku k financování schodku z roku 2005 poplynou na vkladový účet spravovaný regulačním orgánem CNE. Ten měl posléze finanční prostředky převádět vlastníkům práv na splacení, tedy elektrárenským podnikům, které financovaly schodek, nebo subjektům, které od nich následně práva na splacení koupily, a to podle podílu schodku, který každý z nich financoval.

Dopady sazebního schodku na španělský trh

| (27) | V roce 2005 bylo 37,49 % poptávky po elektřině ve Španělsku uspokojováno na volném trhu. Toto množství odpovídá poměrně nízkému počtu spotřebitelů; na volném trhu kupovalo energii pouze 8,5 % spotřebitelů, zatímco 91,5 % setrvalo u regulovaných sazeb (pokles oproti roku 2004, kdy to bylo 97 % spotřebitelů). Odběratelé vysokého napětí (především průmysloví odběratelé) byli hlavní kategorií působící na volném trhu; 38,9 % z nich uplatnilo možnost volby a v roce 2005 jejich nákupy představovaly 29 % celkové spotřeby elektrické energie v pevninském Španělsku. Převážná většina domácností a odběratelů nízkého napětí, kteří si volný trh mohli zvolit od roku 2003 (9), stále využívala regulovaných sazeb; v roce 2005 se však výrazný podíl těchto odběratelů rozhodl přejít na volný trh. K 31. prosinci 2005 bylo na volném trhu přes 2 miliony spotřebitelů (oproti 1,3 milionu v roce 2004). |
| --- | --- |

(27)

V roce 2005 bylo 37,49 % poptávky po elektřině ve Španělsku uspokojováno na volném trhu. Toto množství odpovídá poměrně nízkému počtu spotřebitelů; na volném trhu kupovalo energii pouze 8,5 % spotřebitelů, zatímco 91,5 % setrvalo u regulovaných sazeb (pokles oproti roku 2004, kdy to bylo 97 % spotřebitelů). Odběratelé vysokého napětí (především průmysloví odběratelé) byli hlavní kategorií působící na volném trhu; 38,9 % z nich uplatnilo možnost volby a v roce 2005 jejich nákupy představovaly 29 % celkové spotřeby elektrické energie v pevninském Španělsku. Převážná většina domácností a odběratelů nízkého napětí, kteří si volný trh mohli zvolit od roku 2003 (9), stále využívala regulovaných sazeb; v roce 2005 se však výrazný podíl těchto odběratelů rozhodl přejít na volný trh. K 31. prosinci 2005 bylo na volném trhu přes 2 miliony spotřebitelů (oproti 1,3 milionu v roce 2004).

| (28) | Cenová výhoda, kterou však v průměru skýtaly regulované sazby v roce 2005, by měla být zvažována souběžně s návratem spotřebitelů na regulovaný trh, třebaže poněkud zpožděným. Jak ukazuje tabulka 2 níže, počet spotřebitelů na volném trhu v průběhu roku 2005 rostl, v roce 2006 však klesl, až se procentní podíl (8,15 %) dostal na úroveň prvního pololetí roku 2005. Obdobně lze říci, že pokles v množství energie dodávané konečným uživatelům na volném trhu, který byl pozorován v prosinci 2004, pokračoval také v prvním čtvrtletí roku 2005. V období od června do září 2005 se sice výrazně zpomalil, v prosinci 2004 a v průběhu celého roku 2006 však pokračoval.

  Tabulka 2


  Podíl míst dodávek a energie na volném trhu (jako procentní podíl celkového trhu) 2004–2006


















  Elektřina | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | březen | červen | září | prosinec | březen | červen | září | prosinec | březen | červen | září | prosinec |
| Jako % míst dodávek | 1,53 | 2,82 | 4,21 | 5,73 | 7,42 | 9,42 | 10,37 | 10,66 | 10,20 | 9,28 | 8,86 | 8,15 |
| Jako % energie | 29,30 | 33,60 | 36,19 | 33,57 | 33,15 | 35,34 | 41,39 | 37,41 | 29,38 | 27,10 | 25,74 | 24,87 |
| Zdroj: Zpráva CNE „Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006“. (Informační zpráva o dodávkách elektřiny a zemního plynu na degerulovaných trzích, aktualizace ze dne 31. prosince 2006) |

(28)

Cenová výhoda, kterou však v průměru skýtaly regulované sazby v roce 2005, by měla být zvažována souběžně s návratem spotřebitelů na regulovaný trh, třebaže poněkud zpožděným. Jak ukazuje tabulka 2 níže, počet spotřebitelů na volném trhu v průběhu roku 2005 rostl, v roce 2006 však klesl, až se procentní podíl (8,15 %) dostal na úroveň prvního pololetí roku 2005. Obdobně lze říci, že pokles v množství energie dodávané konečným uživatelům na volném trhu, který byl pozorován v prosinci 2004, pokračoval také v prvním čtvrtletí roku 2005. V období od června do září 2005 se sice výrazně zpomalil, v prosinci 2004 a v průběhu celého roku 2006 však pokračoval.

Tabulka 2

Podíl míst dodávek a energie na volném trhu (jako procentní podíl celkového trhu) 2004–2006

Elektřina

2004

2005

2006

březen

červen

září

prosinec

březen

červen

září

prosinec

březen

červen

září

prosinec

Jako % míst dodávek

1,53

2,82

4,21

5,73

7,42

9,42

10,37

10,66

10,20

9,28

8,86

8,15

Jako % energie

29,30

33,60

36,19

33,57

33,15

35,34

41,39

37,41

29,38

27,10

25,74

24,87

Zdroj: Zpráva CNE „Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006“. (Informační zpráva o dodávkách elektřiny a zemního plynu na degerulovaných trzích, aktualizace ze dne 31. prosince 2006)

| (29) | Ačkoli dodavatelé začali ztráty pociťovat v polovině roku 2005, kdy začaly výrazně růst velkoobchodní ceny, dodavatelské smlouvy nebylo možné okamžitě vypovědět. Dodavatelé na volném trhu, zejména ti, kteří nedisponovali výrobní kapacitou, ale museli elektřinu pořizovat na velkoobchodním trhu, byli v důsledku toho nuceni energii nabízet na volném trhu za ceny odpovídající regulovaným sazbám, a to navzdory možnosti, že jim vzniknou ztráty, nebo si účtovat vyšší ceny odrážející skutečné náklady na pořízení elektřiny, ale ztratit tak podíl na trhu. |
| --- | --- |

(29)

Ačkoli dodavatelé začali ztráty pociťovat v polovině roku 2005, kdy začaly výrazně růst velkoobchodní ceny, dodavatelské smlouvy nebylo možné okamžitě vypovědět. Dodavatelé na volném trhu, zejména ti, kteří nedisponovali výrobní kapacitou, ale museli elektřinu pořizovat na velkoobchodním trhu, byli v důsledku toho nuceni energii nabízet na volném trhu za ceny odpovídající regulovaným sazbám, a to navzdory možnosti, že jim vzniknou ztráty, nebo si účtovat vyšší ceny odrážející skutečné náklady na pořízení elektřiny, ale ztratit tak podíl na trhu.

3.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU

| (30) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování porovnala regulované sazby placené různými kategoriemi konečných uživatelů s odhadovanými cenami, které by bývali museli zaplatit na volném trhu, pokud by regulované sazby neexistovaly. Odhady tržních cen byly vypočteny na základě ceny elektřiny na velkoobchodním trhu, příslušných poplatků za přístup k síti a průměrného obchodního rozpětí odhadovaného na 10 EUR/MWh, jak uvedla Centrica.

  Tabulka 3


  Srovnání cen podle kategorie odběratelů









  Kategorie odběratelů | Regulovaná sazba
  (EUR/MWh) | Odhadovaná tržní cena (pouze velkoobchodní cena plus přístupová sazba)
  (EUR/MWh) | Odhadovaná tržní cena (+ obchodní rozpětí ve výši EUR 10) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Velcí průmysloví odběratelé napojení na síť vysokého napětí (sazba G4) |

(30)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování porovnala regulované sazby placené různými kategoriemi konečných uživatelů s odhadovanými cenami, které by bývali museli zaplatit na volném trhu, pokud by regulované sazby neexistovaly. Odhady tržních cen byly vypočteny na základě ceny elektřiny na velkoobchodním trhu, příslušných poplatků za přístup k síti a průměrného obchodního rozpětí odhadovaného na 10 EUR/MWh, jak uvedla Centrica.

Tabulka 3

Srovnání cen podle kategorie odběratelů

Kategorie odběratelů

Regulovaná sazba

(EUR/MWh)

Odhadovaná tržní cena (pouze velkoobchodní cena plus přístupová sazba)

(EUR/MWh)

Odhadovaná tržní cena (+ obchodní rozpětí ve výši EUR 10)

1.

Velcí průmysloví odběratelé napojení na síť vysokého napětí (sazba G4)

23,9

61,17

71,17

| 2. | Velcí průmysloví odběratelé s přerušitelnou dodávkou |
| --- | --- |

2.

Velcí průmysloví odběratelé s přerušitelnou dodávkou

27,0

73,87–76,47

83,87–86,47

| 3. | Odběratelé napojení na síť vysokého napětí |
| --- | --- |

3.

Odběratelé napojení na síť vysokého napětí

76,2

81,57

91,57

| 4. | Domácnosti |
| --- | --- |

4.

Domácnosti

101,2

107,75

117,75

| 5. | Malí průmysloví odběratelé nebo společnosti poskytující služby napojení na síť nízkého napětí |
| --- | --- |

5.

Malí průmysloví odběratelé nebo společnosti poskytující služby napojení na síť nízkého napětí

103,9

101,07

111,07

Zdroj: Centrica

| (31) | Z tabulky je patrné značné zvýhodnění prvních dvou kategorií (velcí průmysloví uživatelé). U všech ostatních kategorií konečných uživatelů je srovnání méně průkazné, lze však stále pozorovat malou výhodu. |
| --- | --- |

(31)

Z tabulky je patrné značné zvýhodnění prvních dvou kategorií (velcí průmysloví uživatelé). U všech ostatních kategorií konečných uživatelů je srovnání méně průkazné, lze však stále pozorovat malou výhodu.

| (32) | V rozhodnutí se mělo za to, že tato výhoda byla poskytována selektivně, jelikož z uměle nízkých regulovaných cen měly prospěch podniky, které jako zdroj energie využívají spíše elektřinu než např. zemní plyn. Kromě toho byla zaznamenána selektivita de facto a de jure, která spočívala v tom, že nevýhoda byla neúměrně vyšší pro velké průmyslové konečné uživatele, kteří v určitých případech platili globální ceny za méně než polovinu energetické složky odhadovaných cen na volném trhu. |
| --- | --- |

(32)

V rozhodnutí se mělo za to, že tato výhoda byla poskytována selektivně, jelikož z uměle nízkých regulovaných cen měly prospěch podniky, které jako zdroj energie využívají spíše elektřinu než např. zemní plyn. Kromě toho byla zaznamenána selektivita de facto a de jure, která spočívala v tom, že nevýhoda byla neúměrně vyšší pro velké průmyslové konečné uživatele, kteří v určitých případech platili globální ceny za méně než polovinu energetické složky odhadovaných cen na volném trhu.

| (33) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že podněcováním konečných uživatelů k tomu, aby se vrátili zpět na regulovaný trh, mohl systém také poskytovat výhodu distributorům, kteří měli podle všeho u svých regulovaných činností prospěch ze zaručeného ziskového rozpětí. |
| --- | --- |

(33)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že podněcováním konečných uživatelů k tomu, aby se vrátili zpět na regulovaný trh, mohl systém také poskytovat výhodu distributorům, kteří měli podle všeho u svých regulovaných činností prospěch ze zaručeného ziskového rozpětí.

| (34) | V rozhodnutí se rovněž mělo za to, že systém zahrnoval převod státních prostředků, neboť cenový příplatek použitý k uhrazení schodku představuje parafiskální poplatek a příjmy, které z něj plynou, procházejí před předáním konečným příjemcům přes španělský regulační orgán CNE (veřejný subjekt). V rozhodnutí se dospělo k závěru, že s ohledem na judikaturu Soudního dvora v této záležitosti by tyto prostředky měly být považovány za státní prostředky. |
| --- | --- |

(34)

V rozhodnutí se rovněž mělo za to, že systém zahrnoval převod státních prostředků, neboť cenový příplatek použitý k uhrazení schodku představuje parafiskální poplatek a příjmy, které z něj plynou, procházejí před předáním konečným příjemcům přes španělský regulační orgán CNE (veřejný subjekt). V rozhodnutí se dospělo k závěru, že s ohledem na judikaturu Soudního dvora v této záležitosti by tyto prostředky měly být považovány za státní prostředky.

| (35) | Vzhledem k tomu, že koneční uživatelé působí na trzích, které jsou obecně otevřené hospodářské soutěži a obchodu v rámci EU, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že jsou splněna všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 a že opatření představuje státní podporu ve prospěch konečných uživatelů. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k tomu, že koneční uživatelé působí na trzích, které jsou obecně otevřené hospodářské soutěži a obchodu v rámci EU, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že jsou splněna všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 a že opatření představuje státní podporu ve prospěch konečných uživatelů.

| (36) | Když se zjistilo, že zřejmě nelze použít žádnou z odchylek stanovených v článku 107 SFEU, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení posuzováno, zda lze poskytování elektřiny za regulované sazby považovat za službu obecného hospodářského zájmu, a zda by tedy v takovém případě mohla být uplatněna odchylka stanovená v čl. 106 odst. 2 SFEU. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že v odvětví elektroenergetiky je vlastní rozhodovací prostor členských států při stanovování závazků veřejné služby omezen ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (10) („směrnice o elektřině“). Směrnice o elektřině od členských států vyžaduje, aby stanovily závazek poskytovat univerzální službu (a v jeho rámci konkrétně i právo na dodávky za přiměřené ceny), přičemž tato služba má být omezena pouze na spotřebitele z řad domácností a malé podniky (11). Rozhodnutí dospělo k závěru, že s přihlédnutím k výše uvedené směrnici nelze poskytování elektřiny za regulované sazby středním či velkým podnikům považovat za službu obecného hospodářského zájmu v pravém slova smyslu. |
| --- | --- |

(36)

Když se zjistilo, že zřejmě nelze použít žádnou z odchylek stanovených v článku 107 SFEU, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení posuzováno, zda lze poskytování elektřiny za regulované sazby považovat za službu obecného hospodářského zájmu, a zda by tedy v takovém případě mohla být uplatněna odchylka stanovená v čl. 106 odst. 2 SFEU. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že v odvětví elektroenergetiky je vlastní rozhodovací prostor členských států při stanovování závazků veřejné služby omezen ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (10) („směrnice o elektřině“). Směrnice o elektřině od členských států vyžaduje, aby stanovily závazek poskytovat univerzální službu (a v jeho rámci konkrétně i právo na dodávky za přiměřené ceny), přičemž tato služba má být omezena pouze na spotřebitele z řad domácností a malé podniky (11). Rozhodnutí dospělo k závěru, že s přihlédnutím k výše uvedené směrnici nelze poskytování elektřiny za regulované sazby středním či velkým podnikům považovat za službu obecného hospodářského zájmu v pravém slova smyslu.

| (37) | Komise tudíž vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda lze prvky podpory v regulovaných sazbách, které byly uplatňovány na jiné než malé podniky, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(37)

Komise tudíž vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda lze prvky podpory v regulovaných sazbách, které byly uplatňovány na jiné než malé podniky, považovat za slučitelné s vnitřním trhem.

| (38) | V rozhodnutí o zahájení řízení byla rovněž konstatována možnost, že státní podporu obdrželi distributoři. Tato část věci je předmětem samostatného rozhodnutí (věc C 3a/07). |
| --- | --- |

(38)

V rozhodnutí o zahájení řízení byla rovněž konstatována možnost, že státní podporu obdrželi distributoři. Tato část věci je předmětem samostatného rozhodnutí (věc C 3a/07).

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (39) | Komise tím, že strany vyzvala, aby vznesly připomínky k rozhodnutí o zahájení důkladného vyšetřování, získala řadu podání ze strany velkých průmyslových odběratelů, distributorů, nezávislých dodavatelů a samospráv španělských autonomních oblastí. V tomto rozhodnutí budou shrnuty pouze připomínky, které se týkají údajné státní podpory ve prospěch konečných uživatelů elektrické energie. |
| --- | --- |

(39)

Komise tím, že strany vyzvala, aby vznesly připomínky k rozhodnutí o zahájení důkladného vyšetřování, získala řadu podání ze strany velkých průmyslových odběratelů, distributorů, nezávislých dodavatelů a samospráv španělských autonomních oblastí. V tomto rozhodnutí budou shrnuty pouze připomínky, které se týkají údajné státní podpory ve prospěch konečných uživatelů elektrické energie.

PŘIPOMÍNKY NEZÁVISLÝCH DODAVATELŮ

| (40) | Byly obdrženy připomínky od společnosti Centrica a od Sdružení nezávislých dodavatelů energie (ACIE). Argumenty a závěry jsou do značné míry totožné. |
| --- | --- |

(40)

Byly obdrženy připomínky od společnosti Centrica a od Sdružení nezávislých dodavatelů energie (ACIE). Argumenty a závěry jsou do značné míry totožné.

Připomínky společnosti Centrica a sdružení ACIE

| (41) | Centrica klade v podání hlavní důraz na údajné zvýhodnění distributorů elektřiny. Údaje a argumenty, které společnost předložila, však rovněž naznačují přítomnost státní podpory pro konečné uživatele elektřiny. |
| --- | --- |

(41)

Centrica klade v podání hlavní důraz na údajné zvýhodnění distributorů elektřiny. Údaje a argumenty, které společnost předložila, však rovněž naznačují přítomnost státní podpory pro konečné uživatele elektřiny.

| (42) | Podle společnosti Centrica byla souběžná existence volného a regulovaného trhu, a zejména možnost, aby koneční uživatelé volně přecházeli z jednoho trhu na druhý, příčinou toho, že regulované sazby sloužily jako cenová reference nebo faktický strop cen na volném trhu. Dodavatelé si nemohli účtovat ceny vyšší, než jaké byly u regulovaných sazeb, jinak by nezískali nové odběratele a ztratili by ty stávající. |
| --- | --- |

(42)

Podle společnosti Centrica byla souběžná existence volného a regulovaného trhu, a zejména možnost, aby koneční uživatelé volně přecházeli z jednoho trhu na druhý, příčinou toho, že regulované sazby sloužily jako cenová reference nebo faktický strop cen na volném trhu. Dodavatelé si nemohli účtovat ceny vyšší, než jaké byly u regulovaných sazeb, jinak by nezískali nové odběratele a ztratili by ty stávající.

| (43) | Na volném trhu sestává cena, kterou platí koneční uživatelé elektřiny, obvykle ze dvou složek: z poplatku za přístup k síti a „dodavatelské složky“, která je výsledkem tržních mechanismů a připadá maloobchodnímu dodavateli. V rámci maloobchodních dodávek závisí ziskovost na tom, zda „dodavatelská složka“ placená odběrateli pokrývá náklady dodavatele (tj. náklady na pořízení energie na velkoobchodním trhu nebo náklady na vlastní výrobu v případě vertikálně integrované společnosti), a na „obchodním rozpětí“, které zahrnuje ostatní náklady spojené s dodávkami (náklady na uvedení na trh, systémy IT, fakturaci atd.) a odměnu za investovaný kapitál. Proto mohli dodavatelé na volném trhu provozovat činnost v daném tržním segmentu ziskově pouze tehdy, bylo-li obchodní rozpětí „kladné“, jinými slovy pokud existoval určitý rozdíl mezi celkovými náklady dodavatele při obsluhování odběratelů a regulovanou sazbou. |
| --- | --- |

(43)

Na volném trhu sestává cena, kterou platí koneční uživatelé elektřiny, obvykle ze dvou složek: z poplatku za přístup k síti a „dodavatelské složky“, která je výsledkem tržních mechanismů a připadá maloobchodnímu dodavateli. V rámci maloobchodních dodávek závisí ziskovost na tom, zda „dodavatelská složka“ placená odběrateli pokrývá náklady dodavatele (tj. náklady na pořízení energie na velkoobchodním trhu nebo náklady na vlastní výrobu v případě vertikálně integrované společnosti), a na „obchodním rozpětí“, které zahrnuje ostatní náklady spojené s dodávkami (náklady na uvedení na trh, systémy IT, fakturaci atd.) a odměnu za investovaný kapitál. Proto mohli dodavatelé na volném trhu provozovat činnost v daném tržním segmentu ziskově pouze tehdy, bylo-li obchodní rozpětí „kladné“, jinými slovy pokud existoval určitý rozdíl mezi celkovými náklady dodavatele při obsluhování odběratelů a regulovanou sazbou.

| (44) | Centrica zdůvodnila existenci konkurenční nevýhody pro dodavatele na volném trhu výpočty, z nichž je patrné, že v roce 2005 neexistovalo obchodní rozpětí u žádné kategorie spotřebitelů (12) (nebo že pokud nějaká rozpětí existovala na počátku roku, v průběhu roku zmizela). To znamenalo, že regulované sazby byly stanoveny na příliš nízké úrovni na to, aby se nezávislí dodavatelé mohli účastnit hospodářské soutěže se ziskem. Podle společnosti Centrica nebylo možné soutěžit o určité kategorie konečných uživatelů (zejména o uživatele s vysokou spotřebou energie využívající sazbu G4 a další velké průmyslové uživatele), a to dokonce ještě před vznikem sazebního schodku, neboť souhrnné sazby k tomu nikdy nedávaly prostor. Konkurenční nevýhoda, na kterou Centrica poukazuje, vznikla především u kategorie uživatelů, kterou tvoří podniky v sektoru služeb a malé průmyslové podniky napojené na síť nízkého napětí, a v segmentu domácností. |
| --- | --- |

(44)

Centrica zdůvodnila existenci konkurenční nevýhody pro dodavatele na volném trhu výpočty, z nichž je patrné, že v roce 2005 neexistovalo obchodní rozpětí u žádné kategorie spotřebitelů (12) (nebo že pokud nějaká rozpětí existovala na počátku roku, v průběhu roku zmizela). To znamenalo, že regulované sazby byly stanoveny na příliš nízké úrovni na to, aby se nezávislí dodavatelé mohli účastnit hospodářské soutěže se ziskem. Podle společnosti Centrica nebylo možné soutěžit o určité kategorie konečných uživatelů (zejména o uživatele s vysokou spotřebou energie využívající sazbu G4 a další velké průmyslové uživatele), a to dokonce ještě před vznikem sazebního schodku, neboť souhrnné sazby k tomu nikdy nedávaly prostor. Konkurenční nevýhoda, na kterou Centrica poukazuje, vznikla především u kategorie uživatelů, kterou tvoří podniky v sektoru služeb a malé průmyslové podniky napojené na síť nízkého napětí, a v segmentu domácností.

| (45) | Údaje, které poskytla Centrica, zejména srovnání regulovaných sazeb a odhadovaných tržních cen, Komise převzala v rozhodnutí o zahájení řízení (viz 30. bod odůvodnění a tabulka 3). |
| --- | --- |

(45)

Údaje, které poskytla Centrica, zejména srovnání regulovaných sazeb a odhadovaných tržních cen, Komise převzala v rozhodnutí o zahájení řízení (viz 30. bod odůvodnění a tabulka 3).

| (46) | Podle názoru společnosti Centrica systém porušil směrnici o elektřině, a to nejen kvůli diskriminační povaze režimu pro vyrovnání schodku (který kompenzoval ztráty distributorů, nikoli však dodavatelů), ale také kvůli tomu, že odběratelům bylo upřeno právo na transparentní ceny a sazby (13). Jelikož část ceny elektřiny splatná za rok 2005 byla odložena na budoucí roky, konečné účtované ceny nebyly pro spotřebitele transparentní. |
| --- | --- |

(46)

Podle názoru společnosti Centrica systém porušil směrnici o elektřině, a to nejen kvůli diskriminační povaze režimu pro vyrovnání schodku (který kompenzoval ztráty distributorů, nikoli však dodavatelů), ale také kvůli tomu, že odběratelům bylo upřeno právo na transparentní ceny a sazby (13). Jelikož část ceny elektřiny splatná za rok 2005 byla odložena na budoucí roky, konečné účtované ceny nebyly pro spotřebitele transparentní.

| (47) | Kromě toho Centrica tvrdila, že mechanismus vyrovnání schodku není ze dvou důvodů vyvážený: zaprvé, schodek bude splacen převážně konečnými uživateli nízkého napětí, ačkoli k jeho vzniku přispěli převážně velcí koneční uživatelé vysokého napětí. Zadruhé, koneční uživatelé na volném trhu musejí platit za schodek, k jehož vzniku nijak nepřispěli. |
| --- | --- |

(47)

Kromě toho Centrica tvrdila, že mechanismus vyrovnání schodku není ze dvou důvodů vyvážený: zaprvé, schodek bude splacen převážně konečnými uživateli nízkého napětí, ačkoli k jeho vzniku přispěli převážně velcí koneční uživatelé vysokého napětí. Zadruhé, koneční uživatelé na volném trhu musejí platit za schodek, k jehož vzniku nijak nepřispěli.

| (48) | Centrica podpořila předběžný názor Komise, že španělský režim pro vyrovnání schodku zahrnuje převod státních prostředků. Centrica rovněž tvrdila, že se státními prostředky bylo spojeno i rozhodnutí španělské vlády, jímž výrobcům povolila sekuritizaci práv na splacení. |
| --- | --- |

(48)

Centrica podpořila předběžný názor Komise, že španělský režim pro vyrovnání schodku zahrnuje převod státních prostředků. Centrica rovněž tvrdila, že se státními prostředky bylo spojeno i rozhodnutí španělské vlády, jímž výrobcům povolila sekuritizaci práv na splacení.

| (49) | Sdružení ACIE vypočítalo, že odhadované náklady na pořízení energie, které byly vzaty jako základ pro regulované sazby v roce 2005, byly o 68 % nižší než skutečné náklady, které dodavatelům vznikly při nákupu energie na velkoobchodním trhu. Sdružení zdůraznilo vážné dopady, které měl sazební schodek z roku 2005 na nezávislé dodavatele. Podle ACIE měli dodavatelé na volném trhu podobné pořizovací náklady jako distributoři. Kromě toho byli de facto nuceni se přizpůsobit úrovni souhrnné sazby stanovené vládou pro každou z kategorií odběratelů, protože jinak by nebyli schopni přilákat nové odběratele ani si udržet ty stávající. Sdružení zejména poukazuje na to, že na počátku roku 2005 jeho členové uzavřeli smlouvy na základě vládní prognózy velkoobchodních cen a že později museli tyto smlouvy dodržovat, i když se ukázalo, že nejsou ziskové. V důsledku toho utrpěli nezávislí dodavatelé ztráty. Centrica odhaduje, že v roce 2005 utrpěla ztrátu ve výši 10 milionů EUR. Podle sdružení ACIE byla z trhu nucena odejít řada dodavatelů, včetně společností Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía a RWE. |
| --- | --- |

(49)

Sdružení ACIE vypočítalo, že odhadované náklady na pořízení energie, které byly vzaty jako základ pro regulované sazby v roce 2005, byly o 68 % nižší než skutečné náklady, které dodavatelům vznikly při nákupu energie na velkoobchodním trhu. Sdružení zdůraznilo vážné dopady, které měl sazební schodek z roku 2005 na nezávislé dodavatele. Podle ACIE měli dodavatelé na volném trhu podobné pořizovací náklady jako distributoři. Kromě toho byli de facto nuceni se přizpůsobit úrovni souhrnné sazby stanovené vládou pro každou z kategorií odběratelů, protože jinak by nebyli schopni přilákat nové odběratele ani si udržet ty stávající. Sdružení zejména poukazuje na to, že na počátku roku 2005 jeho členové uzavřeli smlouvy na základě vládní prognózy velkoobchodních cen a že později museli tyto smlouvy dodržovat, i když se ukázalo, že nejsou ziskové. V důsledku toho utrpěli nezávislí dodavatelé ztráty. Centrica odhaduje, že v roce 2005 utrpěla ztrátu ve výši 10 milionů EUR. Podle sdružení ACIE byla z trhu nucena odejít řada dodavatelů, včetně společností Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía a RWE.

PŘIPOMÍNKY UŽIVATELŮ S VYSOKOU SPOTŘEBOU ENERGIE

| (50) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie se do řízení zapojili prostřednictvím svého sdružení AEGE (Asociación de Empresas con Gran Consumo de Energía). Někteří z nich (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica a Alcoa) se do řízení zapojili i sami za sebe. Společnost Alcoa je výrobce hliníku a ve Španělsku provozuje tři výrobní zařízení, která se nacházejí ve městech San Ciprián, La Coruña a Avilés a která v roce 2005 využívala souhrnnou sazbu G4 (sazbu vyhrazenou pro odběratele s vysokou spotřebou energie s možností přerušení dodávek). Společnost Ferroatlántica vyrábí slitiny hliníku a železa a využívala sazbu 3.4 za přerušitelné dodávky. Společnost Asturiana de Zinc je výrobce zinku a pro svůj závod ve městě San Juan de Nieva využívala sazbu G4. |
| --- | --- |

(50)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie se do řízení zapojili prostřednictvím svého sdružení AEGE (Asociación de Empresas con Gran Consumo de Energía). Někteří z nich (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica a Alcoa) se do řízení zapojili i sami za sebe. Společnost Alcoa je výrobce hliníku a ve Španělsku provozuje tři výrobní zařízení, která se nacházejí ve městech San Ciprián, La Coruña a Avilés a která v roce 2005 využívala souhrnnou sazbu G4 (sazbu vyhrazenou pro odběratele s vysokou spotřebou energie s možností přerušení dodávek). Společnost Ferroatlántica vyrábí slitiny hliníku a železa a využívala sazbu 3.4 za přerušitelné dodávky. Společnost Asturiana de Zinc je výrobce zinku a pro svůj závod ve městě San Juan de Nieva využívala sazbu G4.

| (51) | Ve svých připomínkách uživatelé s vysokou spotřebou energie zpochybňují závěr Komise, že průmyslové sazby (G4 a jiné sazby za přerušitelné dodávky) představují státní podporu, a tvrdí, že sazby nebyly zdrojem hospodářského zvýhodnění, nezahrnovaly státní prostředky a neovlivňovaly hospodářskou soutěž ani obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(51)

Ve svých připomínkách uživatelé s vysokou spotřebou energie zpochybňují závěr Komise, že průmyslové sazby (G4 a jiné sazby za přerušitelné dodávky) představují státní podporu, a tvrdí, že sazby nebyly zdrojem hospodářského zvýhodnění, nezahrnovaly státní prostředky a neovlivňovaly hospodářskou soutěž ani obchod mezi členskými státy.

Žádná ekonomická výhoda

| (52) | Podle názoru uživatelů s vysokou spotřebou energie je měřítko, které je v rozhodnutí o zahájení řízení použito k určení existence výhody, nesprávné. Komise srovnávala průmyslové sazby s průměrnou velkoobchodní tržní cenou (cenou na organizovaném trhu), která byla považována za reprezentativní pro náklady, které by tyto společnosti bývaly musely uhradit na trhu za běžných podmínek. Jelikož průmyslové sazby byly považovány za nižší než cena na organizovaném trhu, rozhodnutí o zahájení řízení dospělo k závěru, že sazby poskytovaly příjemcům hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(52)

Podle názoru uživatelů s vysokou spotřebou energie je měřítko, které je v rozhodnutí o zahájení řízení použito k určení existence výhody, nesprávné. Komise srovnávala průmyslové sazby s průměrnou velkoobchodní tržní cenou (cenou na organizovaném trhu), která byla považována za reprezentativní pro náklady, které by tyto společnosti bývaly musely uhradit na trhu za běžných podmínek. Jelikož průmyslové sazby byly považovány za nižší než cena na organizovaném trhu, rozhodnutí o zahájení řízení dospělo k závěru, že sazby poskytovaly příjemcům hospodářskou výhodu.

| (53) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že organizovaný trh je spotový trh, na němž se každou hodinu obchoduje s elektřinou pro následující den. Podle uživatelů s vysokou spotřebou energie trpí organizovaný trh určitými nedostatky, které ovlivňují jeho účinnost a konkurenceschopnost. Proto ceny na organizovaném trhu přesně neodrážejí mezní náklady na výrobu, a tudíž ani situaci dokonalé hospodářské soutěže. Velcí koneční uživatelé, kteří odebírají velké objemy elektřiny a mají ploché profily spotřeby, nepořizují elektřinu na organizovaném trhu, ale zpravidla uzavírají dvoustranné smlouvy s dodavateli elektřiny. To potvrzuje i zpráva OMEL z roku 2005, z níž je patrné, že elektřinu pořizovalo přímo na organizovaném trhu jen sedm uživatelů, kteří vyhovovali daným požadavkům a představovali 5 % obchodované elektřiny. |
| --- | --- |

(53)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že organizovaný trh je spotový trh, na němž se každou hodinu obchoduje s elektřinou pro následující den. Podle uživatelů s vysokou spotřebou energie trpí organizovaný trh určitými nedostatky, které ovlivňují jeho účinnost a konkurenceschopnost. Proto ceny na organizovaném trhu přesně neodrážejí mezní náklady na výrobu, a tudíž ani situaci dokonalé hospodářské soutěže. Velcí koneční uživatelé, kteří odebírají velké objemy elektřiny a mají ploché profily spotřeby, nepořizují elektřinu na organizovaném trhu, ale zpravidla uzavírají dvoustranné smlouvy s dodavateli elektřiny. To potvrzuje i zpráva OMEL z roku 2005, z níž je patrné, že elektřinu pořizovalo přímo na organizovaném trhu jen sedm uživatelů, kteří vyhovovali daným požadavkům a představovali 5 % obchodované elektřiny.

| (54) | V každém případě i za předpokladu, že by bylo možné považovat ceny zaznamenané na organizovaném trhu za platné měřítko, nebylo by správné použít průměrnou velkoobchodní cenu z roku 2005, jak to učinila Komise, jelikož tato průměrná cena odráží poptávku po elektřině u dodavatelů, kteří obsluhovali různorodé portfolio konečných uživatelů včetně domácností a malých podniků. Podle sdružení AEGE a společností Ferroatlántica a Asturiana de Zinc by vhodným měřítkem byla minimální cena zaznamenaná na organizovaném trhu v roce 2005, tj. 18,36 EUR/MWh, neboť tato cena by nejvíce odrážela konkurenční tržní podmínky na organizovaném trhu (na němž výrobci nabízejí elektřinu za cenu rovnou jejich mezním nákladům). Velcí průmysloví spotřebitelé nejsou v situaci, kterou by bylo možné srovnávat se situací jiných konečných uživatelů, zejména domácností. Proto průměrná cena na organizovaném trhu není vhodným měřítkem. Podle společnosti Alcoa by Komise měla místo toho srovnat zpochybňované sazby s cenami, na nichž se velcí koneční uživatelé dohodli v rámci dvoustranných smluv. |
| --- | --- |

(54)

V každém případě i za předpokladu, že by bylo možné považovat ceny zaznamenané na organizovaném trhu za platné měřítko, nebylo by správné použít průměrnou velkoobchodní cenu z roku 2005, jak to učinila Komise, jelikož tato průměrná cena odráží poptávku po elektřině u dodavatelů, kteří obsluhovali různorodé portfolio konečných uživatelů včetně domácností a malých podniků. Podle sdružení AEGE a společností Ferroatlántica a Asturiana de Zinc by vhodným měřítkem byla minimální cena zaznamenaná na organizovaném trhu v roce 2005, tj. 18,36 EUR/MWh, neboť tato cena by nejvíce odrážela konkurenční tržní podmínky na organizovaném trhu (na němž výrobci nabízejí elektřinu za cenu rovnou jejich mezním nákladům). Velcí průmysloví spotřebitelé nejsou v situaci, kterou by bylo možné srovnávat se situací jiných konečných uživatelů, zejména domácností. Proto průměrná cena na organizovaném trhu není vhodným měřítkem. Podle společnosti Alcoa by Komise měla místo toho srovnat zpochybňované sazby s cenami, na nichž se velcí koneční uživatelé dohodli v rámci dvoustranných smluv.

| (55) | Alcoa poskytla příklad dvoustranné tržní ceny a uvedla, že její tři závody na výrobu hliníku vždy využívaly sazbu G4. Společnost Alcoa však také vlastní závod na výrobu oxidu hlinitého (Alúmina Española), pro nějž na konci roku 2004 uzavřela dvoustrannou smlouvu s dodavatelem. Tato smlouva byla uzavřena na dva roky s možností prodloužení o další rok. Tři závody na výrobu hliníku mají stejný plochý profil spotřeby jako závod na oxid hlinitý. Závod Alúmina však spotřebuje výrazně menší objemy elektřiny (0,35 TWh oproti 1,3 TWh v závodech v Avilés a La Coruña a oproti 3,4 TWh v závodě v San Cipriánu). Průměrná cena dohodnutá na základě této smlouvy byla 34,45 EUR/MWh (včetně nákladů na jaderné moratorium, nákladů na přístup k síti a dalších přidružených nákladů). Tato cena byla získána na základě nabídkového řízení a nabídky dodavatelů se od sebe lišily o méně než 5 EUR. |
| --- | --- |

(55)

Alcoa poskytla příklad dvoustranné tržní ceny a uvedla, že její tři závody na výrobu hliníku vždy využívaly sazbu G4. Společnost Alcoa však také vlastní závod na výrobu oxidu hlinitého (Alúmina Española), pro nějž na konci roku 2004 uzavřela dvoustrannou smlouvu s dodavatelem. Tato smlouva byla uzavřena na dva roky s možností prodloužení o další rok. Tři závody na výrobu hliníku mají stejný plochý profil spotřeby jako závod na oxid hlinitý. Závod Alúmina však spotřebuje výrazně menší objemy elektřiny (0,35 TWh oproti 1,3 TWh v závodech v Avilés a La Coruña a oproti 3,4 TWh v závodě v San Cipriánu). Průměrná cena dohodnutá na základě této smlouvy byla 34,45 EUR/MWh (včetně nákladů na jaderné moratorium, nákladů na přístup k síti a dalších přidružených nákladů). Tato cena byla získána na základě nabídkového řízení a nabídky dodavatelů se od sebe lišily o méně než 5 EUR.

| (56) | Podle společnosti Alcoa lze rozdíl mezi touto dvoustranně dohodnutou cenou (34,45 EUR/MWh) a sazbou G4 (23,90 EUR/MWh) vysvětlit objektivními faktory. Zejména tím, že uživatelé sazby G4 podléhají regulačním omezením, která se nevztahují na dvoustranné smlouvy, např. závazku využít veškerý výkon nasmlouvaný v rámci sazby G4 (nevyužití podléhá sankcím), požadavku vlastnit zařízení pro kontrolu napětí a požadavku uhradit elektřinu do 20 dnů (zatímco dvoustranné smlouvy nabízejí výhodnější platební podmínky). |
| --- | --- |

(56)

Podle společnosti Alcoa lze rozdíl mezi touto dvoustranně dohodnutou cenou (34,45 EUR/MWh) a sazbou G4 (23,90 EUR/MWh) vysvětlit objektivními faktory. Zejména tím, že uživatelé sazby G4 podléhají regulačním omezením, která se nevztahují na dvoustranné smlouvy, např. závazku využít veškerý výkon nasmlouvaný v rámci sazby G4 (nevyužití podléhá sankcím), požadavku vlastnit zařízení pro kontrolu napětí a požadavku uhradit elektřinu do 20 dnů (zatímco dvoustranné smlouvy nabízejí výhodnější platební podmínky).

| (57) | Alcoa tudíž dospěla k závěru, že hypotetická tržní cena použitelná na její tři závody na výrobu hliníku by byla výrazně pod cenou 34,45 EUR/MWh, protože tyto závody mají vyšší úroveň spotřeby. Pokud by se navíc zvážilo průměrné obchodní rozpětí 10 EUR/MWh, čisté náklady na dodávky elektřiny do závodu na výrobu oxidu hlinitého by dosáhly 24,25 EUR/MWh, což se velmi blíží souhrnné sazbě G4. |
| --- | --- |

(57)

Alcoa tudíž dospěla k závěru, že hypotetická tržní cena použitelná na její tři závody na výrobu hliníku by byla výrazně pod cenou 34,45 EUR/MWh, protože tyto závody mají vyšší úroveň spotřeby. Pokud by se navíc zvážilo průměrné obchodní rozpětí 10 EUR/MWh, čisté náklady na dodávky elektřiny do závodu na výrobu oxidu hlinitého by dosáhly 24,25 EUR/MWh, což se velmi blíží souhrnné sazbě G4.

| (58) | Společnost Ferroatlántica poukázala na to, že v rozhodnutí o zahájení řízení byla nesprávně interpretována regulovaná sazba 3.4 používaná v roce 2005, jelikož do základní sazby byly nesprávně promítnuty slevy a sazba byla srovnána s poplatkem za přístup, který je desetkrát vyšší než poplatek použitelný v jejím případě (a v případě velmi velkých odběratelů). Ferroatlántica také předložila důkazy o tom, že i když v roce 2004 měsíční průměrná tržní cena pro forwardové smlouvy na dodávky elektřiny v roce 2005 byla 31,68 EUR/MWh, v prosinci 2004 byla tato cena 31,05 EUR/MWh. Z toho by vyplývalo, že by společnost získala základní dodávky elektřiny v roce 2005 za tuto cenu v době, kdy byly stanoveny regulované sazby. Po přičtení „dodatečných služeb“ (3,92 EUR/MWh) a příslušné přístupové sazby (1,70 EUR/MWh) by průmyslový uživatel získal tržní cenu 36,67 EUR/MWh, která je nižší než cena 56,11 EUR/MWh u sazby 3.4 použitelné pro uživatele s vysokou spotřebou energie. |
| --- | --- |

(58)

Společnost Ferroatlántica poukázala na to, že v rozhodnutí o zahájení řízení byla nesprávně interpretována regulovaná sazba 3.4 používaná v roce 2005, jelikož do základní sazby byly nesprávně promítnuty slevy a sazba byla srovnána s poplatkem za přístup, který je desetkrát vyšší než poplatek použitelný v jejím případě (a v případě velmi velkých odběratelů). Ferroatlántica také předložila důkazy o tom, že i když v roce 2004 měsíční průměrná tržní cena pro forwardové smlouvy na dodávky elektřiny v roce 2005 byla 31,68 EUR/MWh, v prosinci 2004 byla tato cena 31,05 EUR/MWh. Z toho by vyplývalo, že by společnost získala základní dodávky elektřiny v roce 2005 za tuto cenu v době, kdy byly stanoveny regulované sazby. Po přičtení „dodatečných služeb“ (3,92 EUR/MWh) a příslušné přístupové sazby (1,70 EUR/MWh) by průmyslový uživatel získal tržní cenu 36,67 EUR/MWh, která je nižší než cena 56,11 EUR/MWh u sazby 3.4 použitelné pro uživatele s vysokou spotřebou energie.

| (59) | Ve skutečnosti byly další slevy z této sazby odměnou za kapacitu k poskytování služeb souvisejících s řízením odběru a za odsouhlasení těchto služeb ve prospěch soustavy. Ferroatlántica v tomto ohledu dodává, že sleva ze sazby odrážela různé poskytované služby, konkrétně hodinové rozlišování (s noční a víkendovou spotřebou), přerušitelnost (přijetí dodávek na žádost provozovatele sítě), sezonní povahu (s koncentrací dodávky do měsíců s nízkou poptávkou) a řízení jalové energie. Pouze těmito slevami, které byly proměnlivé a byly stanoveny nařízením od roku 1995, a nikoli úrovní regulované sazby lze vysvětlit a podle názoru společnosti Ferroatlántica zdůvodnit nižší průměrnou cenu elektřiny placenou v roce 2005. |
| --- | --- |

(59)

Ve skutečnosti byly další slevy z této sazby odměnou za kapacitu k poskytování služeb souvisejících s řízením odběru a za odsouhlasení těchto služeb ve prospěch soustavy. Ferroatlántica v tomto ohledu dodává, že sleva ze sazby odrážela různé poskytované služby, konkrétně hodinové rozlišování (s noční a víkendovou spotřebou), přerušitelnost (přijetí dodávek na žádost provozovatele sítě), sezonní povahu (s koncentrací dodávky do měsíců s nízkou poptávkou) a řízení jalové energie. Pouze těmito slevami, které byly proměnlivé a byly stanoveny nařízením od roku 1995, a nikoli úrovní regulované sazby lze vysvětlit a podle názoru společnosti Ferroatlántica zdůvodnit nižší průměrnou cenu elektřiny placenou v roce 2005.

| (60) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie zpochybňují v rozhodnutí o zahájení řízení tvrzení, že výhoda nebyla úměrná spotřebovávaným objemům a u velkých odběratelů byla zpravidla vyšší. V této souvislosti uživatelé s vysokou spotřebou energie např. uvádí, že sám regulační orgán CNE potvrdil, že úroveň sazby G4 měla být dokonce ještě nižší. Uživatelé s vysokou spotřebou energie podotýkají, že velcí odběratelé využívající sazbu G4 nebo 3.4 spotřebovali mnohotisíckrát více elektřiny než průměrní odběratelé vysokého napětí, a zaplatili jen třikrát méně než oni. |
| --- | --- |

(60)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie zpochybňují v rozhodnutí o zahájení řízení tvrzení, že výhoda nebyla úměrná spotřebovávaným objemům a u velkých odběratelů byla zpravidla vyšší. V této souvislosti uživatelé s vysokou spotřebou energie např. uvádí, že sám regulační orgán CNE potvrdil, že úroveň sazby G4 měla být dokonce ještě nižší. Uživatelé s vysokou spotřebou energie podotýkají, že velcí odběratelé využívající sazbu G4 nebo 3.4 spotřebovali mnohotisíckrát více elektřiny než průměrní odběratelé vysokého napětí, a zaplatili jen třikrát méně než oni.

| (61) | Běžné by také bylo, kdyby velcí odběratelé obdrželi vyšší jednotkovou slevu z ceny. Podle uživatelů s vysokou spotřebou energie je proto závěr, že průmyslové sazby představovaly určitou výhodu, velmi sporný. Připomínají, že v každém případě je na Komisi, aby o existenci takovéto výhody poskytla přesvědčivé důkazy. |
| --- | --- |

(61)

Běžné by také bylo, kdyby velcí odběratelé obdrželi vyšší jednotkovou slevu z ceny. Podle uživatelů s vysokou spotřebou energie je proto závěr, že průmyslové sazby představovaly určitou výhodu, velmi sporný. Připomínají, že v každém případě je na Komisi, aby o existenci takovéto výhody poskytla přesvědčivé důkazy.

| (62) | Alcoa rovněž poukázala na to, že cena, kterou platí ve Španělsku, je téměř stejná jako průměrná vážená cena, kterou platí závody vyrábějící hliník v EU, a je dokonce vyšší než průměrná vážená cena placená v EHP. |
| --- | --- |

(62)

Alcoa rovněž poukázala na to, že cena, kterou platí ve Španělsku, je téměř stejná jako průměrná vážená cena, kterou platí závody vyrábějící hliník v EU, a je dokonce vyšší než průměrná vážená cena placená v EHP.

Žádné státní prostředky

| (63) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že to byli oni, kdo platil průmyslové sazby přímo distributorům, aniž by se prostředky dostaly pod kontrolu státu, a že tudíž v souladu s judikaturou ve věci PreussenElektra předmětný režim nezahrnoval prostředky státu. |
| --- | --- |

(63)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že to byli oni, kdo platil průmyslové sazby přímo distributorům, aniž by se prostředky dostaly pod kontrolu státu, a že tudíž v souladu s judikaturou ve věci PreussenElektra předmětný režim nezahrnoval prostředky státu.

| (64) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie poukazují na to, že mezi stanovením sazeb, k němuž došlo na konci roku 2004, a zavedením mechanismu pro vyrovnání schodku prostřednictvím odběratelů, který byl přijat až v červnu 2006, uplynula určitá doba. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise tvrdila, že došlo k využití státních prostředků, neboť do faktur pro uživatele byl zařazen příplatek, který byl kvalifikován jako parafiskální poplatek. Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že pokud by byla tato hypotéza přijata, pak by se opatření, které nebylo podporou v roce 2005, podporou stalo v roce 2006 (ex post). To by bylo v rozporu se základními zásadami práva EU, jako jsou právní jistota a legitimní očekávání. Uživatelé s vysokou spotřebou energie poukazují na to, že označení určitého opatření za podporu závisí pouze na okolnostech, které existují v době jeho přijetí, a nemůže záviset na budoucích událostech, zejména v případě, že je nelze rozumně předvídat. Citují generálního advokáta Jacobse ve věci Van Calster (14): „situaci je nutno posuzovat ke dni prvotního zavedení poplatků a nelze ji zpětně měnit“. |
| --- | --- |

(64)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie poukazují na to, že mezi stanovením sazeb, k němuž došlo na konci roku 2004, a zavedením mechanismu pro vyrovnání schodku prostřednictvím odběratelů, který byl přijat až v červnu 2006, uplynula určitá doba. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise tvrdila, že došlo k využití státních prostředků, neboť do faktur pro uživatele byl zařazen příplatek, který byl kvalifikován jako parafiskální poplatek. Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že pokud by byla tato hypotéza přijata, pak by se opatření, které nebylo podporou v roce 2005, podporou stalo v roce 2006 (ex post). To by bylo v rozporu se základními zásadami práva EU, jako jsou právní jistota a legitimní očekávání. Uživatelé s vysokou spotřebou energie poukazují na to, že označení určitého opatření za podporu závisí pouze na okolnostech, které existují v době jeho přijetí, a nemůže záviset na budoucích událostech, zejména v případě, že je nelze rozumně předvídat. Citují generálního advokáta Jacobse ve věci Van Calster (14): „situaci je nutno posuzovat ke dni prvotního zavedení poplatků a nelze ji zpětně měnit“.

| (65) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie uvádí, že regulované sazby z roku 2005 nepředstavovaly v tomtéž roce státní podporu. Tyto společnosti podotýkají, že analýza mechanismu financování je za těchto okolností irelevantní, neboť mechanismus byl zaveden až v roce 2006. Posouzení způsobu financování by bylo relevantní pouze v případě, že by opatření představovalo státní podporu již od začátku. Jelikož sazby nezahrnovaly podporu, zastávají uživatelé s vysokou spotřebou energie názor, že Komise nemůže příplatek využít jako východisko k tomu, aby došla k opačnému závěru. |
| --- | --- |

(65)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie uvádí, že regulované sazby z roku 2005 nepředstavovaly v tomtéž roce státní podporu. Tyto společnosti podotýkají, že analýza mechanismu financování je za těchto okolností irelevantní, neboť mechanismus byl zaveden až v roce 2006. Posouzení způsobu financování by bylo relevantní pouze v případě, že by opatření představovalo státní podporu již od začátku. Jelikož sazby nezahrnovaly podporu, zastávají uživatelé s vysokou spotřebou energie názor, že Komise nemůže příplatek využít jako východisko k tomu, aby došla k opačnému závěru.

| (66) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie dále tvrdí, že v případě parafiskálních daní je způsob financování opatření v každém případě relevantní z hlediska posouzení státní podpory pouze tehdy, je-li daň „povinně vázána na podporu“, tedy existuje-li přímá a bezprostřední vazba mezi opatřením a způsobem jeho financování (15). Uživatelé s vysokou spotřebou energie existenci takovéto vazby popírají, neboť příplatek byl určen k pokrytí schodku, který vznikl při zúčtování regulovaných činností, při nichž nešlo pouze o poskytování elektřiny za regulované sazby, ale také o jiné náklady související se soustavou. Příplatek proto nebyl specificky vyčleněn na pokrytí ztrát vzniklých při dodávkách elektřiny za regulované sazby. Zadruhé, neexistovala žádná přímá ani nepřímá vazba mezi úrovní sazeb a uplatněným příplatkem, neboť sazby stanovené v roce 2004 byly bezpodmínečné (nepodléhaly dalším úpravám v následujících letech). |
| --- | --- |

(66)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie dále tvrdí, že v případě parafiskálních daní je způsob financování opatření v každém případě relevantní z hlediska posouzení státní podpory pouze tehdy, je-li daň „povinně vázána na podporu“, tedy existuje-li přímá a bezprostřední vazba mezi opatřením a způsobem jeho financování (15). Uživatelé s vysokou spotřebou energie existenci takovéto vazby popírají, neboť příplatek byl určen k pokrytí schodku, který vznikl při zúčtování regulovaných činností, při nichž nešlo pouze o poskytování elektřiny za regulované sazby, ale také o jiné náklady související se soustavou. Příplatek proto nebyl specificky vyčleněn na pokrytí ztrát vzniklých při dodávkách elektřiny za regulované sazby. Zadruhé, neexistovala žádná přímá ani nepřímá vazba mezi úrovní sazeb a uplatněným příplatkem, neboť sazby stanovené v roce 2004 byly bezpodmínečné (nepodléhaly dalším úpravám v následujících letech).

| (67) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie dále uvádí, že příplatek nepředstavoval parafiskální poplatek či dávku, protože podle španělského práva neměl fiskální povahu. Fiskální opatření se používají k financování veřejných výdajů, zatímco v tomto případě bylo cílem příplatku vyrovnat schodek, který vytvořily soukromé hospodářské subjekty (distributoři), jež v rámci elektroenergetické soustavy prováděly regulované činnosti. Podle španělské ústavy lze nová fiskální opatření zavést pouze zákonem (nikoli královským dekretem). Stát navíc nikdy není vlastníkem příjmů z příplatku ani nemá pravomoc s nimi nakládat, jelikož tyto prostředky se převádí na vkladový účet spravovaný regulačním orgánem CNE a stát si je nemůže přivlastnit. Proces vyrovnání je plně automatický a CNE nemá žádný prostor pro vlastní uvážení ani autonomii či kontrolu nad určením nebo výší finančních prostředků, které mají být vyrovnány jednotlivým subjektům. |
| --- | --- |

(67)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie dále uvádí, že příplatek nepředstavoval parafiskální poplatek či dávku, protože podle španělského práva neměl fiskální povahu. Fiskální opatření se používají k financování veřejných výdajů, zatímco v tomto případě bylo cílem příplatku vyrovnat schodek, který vytvořily soukromé hospodářské subjekty (distributoři), jež v rámci elektroenergetické soustavy prováděly regulované činnosti. Podle španělské ústavy lze nová fiskální opatření zavést pouze zákonem (nikoli královským dekretem). Stát navíc nikdy není vlastníkem příjmů z příplatku ani nemá pravomoc s nimi nakládat, jelikož tyto prostředky se převádí na vkladový účet spravovaný regulačním orgánem CNE a stát si je nemůže přivlastnit. Proces vyrovnání je plně automatický a CNE nemá žádný prostor pro vlastní uvážení ani autonomii či kontrolu nad určením nebo výší finančních prostředků, které mají být vyrovnány jednotlivým subjektům.

| (68) | Komise podle uživatelů s vysokou spotřebou energie tuto skutečnost uznala v rozhodnutí o nákladech spojených s přechodem na konkurenční prostředí ve Španělsku (16), v němž uvedla, že „převod částek prostřednictvím regulačního orgánu CNE má sloužit především účetním účelům“, a nedospěla k závěru, že by opatření zahrnovalo státní prostředky. |
| --- | --- |

(68)

Komise podle uživatelů s vysokou spotřebou energie tuto skutečnost uznala v rozhodnutí o nákladech spojených s přechodem na konkurenční prostředí ve Španělsku (16), v němž uvedla, že „převod částek prostřednictvím regulačního orgánu CNE má sloužit především účetním účelům“, a nedospěla k závěru, že by opatření zahrnovalo státní prostředky.

| (69) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že tato situace je totožná se scénářem „nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí“, neboť v obou případech vláda zavedla příplatek, který měl vyrovnat trvalé náklady spojené se soustavou. Tato argumentace byla podle všeho potvrzena také ve věci týkající se Spojeného království (17). |
| --- | --- |

(69)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že tato situace je totožná se scénářem „nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí“, neboť v obou případech vláda zavedla příplatek, který měl vyrovnat trvalé náklady spojené se soustavou. Tato argumentace byla podle všeho potvrzena také ve věci týkající se Spojeného království (17).

Žádný dopad na hospodářskou soutěž a obchod

| (70) | Společnosti Asturiana de Zinc a Alcoa tvrdí, že vzhledem ke zvláštním vlastnostem trhů s hliníkem a zinkem nemůže mít opatření týkající se ceny elektřiny použité při výrobě těchto kovů žádný dopad na obchod v EU, jelikož kovy jsou komodity a jejich ceny se stanovují na světové úrovni na Londýnské burze kovů. Za těchto okolností se rozdíly mezi místními výrobními náklady nepromítají do rozdílů ve světových cenách. |
| --- | --- |

(70)

Společnosti Asturiana de Zinc a Alcoa tvrdí, že vzhledem ke zvláštním vlastnostem trhů s hliníkem a zinkem nemůže mít opatření týkající se ceny elektřiny použité při výrobě těchto kovů žádný dopad na obchod v EU, jelikož kovy jsou komodity a jejich ceny se stanovují na světové úrovni na Londýnské burze kovů. Za těchto okolností se rozdíly mezi místními výrobními náklady nepromítají do rozdílů ve světových cenách.

| (71) | Tyto dvě společnosti tvrdí, že v EU roste ve výrobě hliníku a zinku schodek, zatímco poptávku v rostoucí míře uspokojují dovozy ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(71)

Tyto dvě společnosti tvrdí, že v EU roste ve výrobě hliníku a zinku schodek, zatímco poptávku v rostoucí míře uspokojují dovozy ze třetích zemí.

| (72) | Pokud ve Španělsku zanikne odvětví výroby hliníku a zinku, nezastoupí je žádné nové subjekty z EU, neboť závody (na výrobu hliníku) v EU již naplno využívají svoji kapacitu a žádný nový ani stávající výrobce by neměl motivaci svou kapacitu zvyšovat, jelikož si nemůže být jist, že bude moci dlouhodobě odebírat elektrickou energii za rozumné ceny. Schodek by tudíž byl pokryt pouze z dovozu. |
| --- | --- |

(72)

Pokud ve Španělsku zanikne odvětví výroby hliníku a zinku, nezastoupí je žádné nové subjekty z EU, neboť závody (na výrobu hliníku) v EU již naplno využívají svoji kapacitu a žádný nový ani stávající výrobce by neměl motivaci svou kapacitu zvyšovat, jelikož si nemůže být jist, že bude moci dlouhodobě odebírat elektrickou energii za rozumné ceny. Schodek by tudíž byl pokryt pouze z dovozu.

| (73) | Alcoa kromě toho tvrdí, že sazby neohrožují zájmy jiných evropských výrobců, neboť nabízejí elektřinu za cenu, která je totožná s průměrnou cenou placenou jinými výrobci hliníku v EU-25. |
| --- | --- |

(73)

Alcoa kromě toho tvrdí, že sazby neohrožují zájmy jiných evropských výrobců, neboť nabízejí elektřinu za cenu, která je totožná s průměrnou cenou placenou jinými výrobci hliníku v EU-25.

I kdyby průmyslové sazby s doložkou o přerušení představovaly podporu, šlo by o „existující podporu“

| (74) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že sporné sazby existovaly již před přistoupením Španělska k EU. |
| --- | --- |

(74)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že sporné sazby existovaly již před přistoupením Španělska k EU.

| (75) | I když označení „sazba G4“ bylo formálně zavedeno ministerským nařízením ze dne 6. března 1986, sazba fakticky existovala již před 1. lednem 1986, kdy Španělsko přistoupilo k EU, neboť odpovídá bývalé „průmyslové sazbě I při dlouhodobém využívání“, která byla stanovena ministerským nařízením ze dne 14. října 1983, tedy před přistoupením Španělska k EU. Všichni koneční uživatelé elektřiny, kteří využívali sazbu I, byli automaticky převedeni do sazby G4, což byla de facto stejná sazba s novým jménem. |
| --- | --- |

(75)

I když označení „sazba G4“ bylo formálně zavedeno ministerským nařízením ze dne 6. března 1986, sazba fakticky existovala již před 1. lednem 1986, kdy Španělsko přistoupilo k EU, neboť odpovídá bývalé „průmyslové sazbě I při dlouhodobém využívání“, která byla stanovena ministerským nařízením ze dne 14. října 1983, tedy před přistoupením Španělska k EU. Všichni koneční uživatelé elektřiny, kteří využívali sazbu I, byli automaticky převedeni do sazby G4, což byla de facto stejná sazba s novým jménem.

| (76) | Ministerské nařízení z roku 1983 rovněž výslovně stanoví i ostatní sazby s doložkou o přerušení. |
| --- | --- |

(76)

Ministerské nařízení z roku 1983 rovněž výslovně stanoví i ostatní sazby s doložkou o přerušení.

| (77) | Podle uživatelů s vysokou spotřebou energie by navíc opatření představovalo existující podporu na základě článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (18), a to kvůli uplynutí desetileté promlčecí lhůty. |
| --- | --- |

(77)

Podle uživatelů s vysokou spotřebou energie by navíc opatření představovalo existující podporu na základě článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (18), a to kvůli uplynutí desetileté promlčecí lhůty.

Zpětnému získání podpory by bránila zásada legitimního očekávání

| (78) | Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že i za předpokladu, že by nebylo možné považovat sazby za existující podporu, by zpětnému získání podpory bránila zásada legitimního očekávání. V průběhu celého roku 2005 byly sazby předmětem přímé platby mezi soukromými hospodářskými subjekty. Uživatelé nemohli předem vědět, že se ze sazeb stanovených v prosinci 2004 stane na základě vládního opatření přijatého v červnu 2006 státní podpora. Žádný (jakkoli obezřetný) hospodářský subjekt nemohl tuto změnu ve své právní situaci očekávat. Proto uživatelé legitimně očekávali, že jejich sazby státní podporu nezahrnují. |
| --- | --- |

(78)

Uživatelé s vysokou spotřebou energie tvrdí, že i za předpokladu, že by nebylo možné považovat sazby za existující podporu, by zpětnému získání podpory bránila zásada legitimního očekávání. V průběhu celého roku 2005 byly sazby předmětem přímé platby mezi soukromými hospodářskými subjekty. Uživatelé nemohli předem vědět, že se ze sazeb stanovených v prosinci 2004 stane na základě vládního opatření přijatého v červnu 2006 státní podpora. Žádný (jakkoli obezřetný) hospodářský subjekt nemohl tuto změnu ve své právní situaci očekávat. Proto uživatelé legitimně očekávali, že jejich sazby státní podporu nezahrnují.

PŘIPOMÍNKY OD GALICIJSKÉ A ASTURSKÉ REGIONÁLNÍ SAMOSPRÁVY

| (79) | Pokud jde o možnou podporu pro uživatele s vysokou spotřebou energie, galicijská regionální samospráva tvrdí, že se Komise dopustila chyby, když použila cenu na organizovaném trhu jako náhradu za tržní cenu, jelikož uživatelé s vysokou spotřebou energie obvykle uzavírají dlouhodobé smlouvy s výrazně lepšími podmínkami. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o možnou podporu pro uživatele s vysokou spotřebou energie, galicijská regionální samospráva tvrdí, že se Komise dopustila chyby, když použila cenu na organizovaném trhu jako náhradu za tržní cenu, jelikož uživatelé s vysokou spotřebou energie obvykle uzavírají dlouhodobé smlouvy s výrazně lepšími podmínkami.

| (80) | Vzhledem k tomu, že dosud nebyla dokončena liberalizace španělského trhu, a zejména s ohledem na neexistenci dvoustranných smluv mezi výrobci a velkými odběrateli má galicijská regionální samospráva za to, že by bylo dobré použít jako měřítko skutečné náklady, které platí výrobci za dodávky těmto odběratelům. Alternativně by bylo možné získat referenční cenu na základě odborné literatury (Wilson, 1993 (19) a Castro-Rodríguez (20), 1999), a to zvážením buď nákladů spojených s nejúčinnější technologií, která vyhovuje specifickým potřebám uživatelů s vysokou spotřebou energie, nebo průměrných nákladů na elektřinu během různých hodin dne. Rozdíl mezi takto získanou referenční cenou a regulovanou sazbou placenou v roce 2005 by byl mnohem nižší. Regionální galicijská samospráva dále tvrdí, že všichni španělští uživatelé včetně těch, kteří mají vysokou spotřebu energie, postupem času v každém případě schodek, který vznikl v důsledku uplatnění nízkých sazeb v roce 2005, splatí. |
| --- | --- |

(80)

Vzhledem k tomu, že dosud nebyla dokončena liberalizace španělského trhu, a zejména s ohledem na neexistenci dvoustranných smluv mezi výrobci a velkými odběrateli má galicijská regionální samospráva za to, že by bylo dobré použít jako měřítko skutečné náklady, které platí výrobci za dodávky těmto odběratelům. Alternativně by bylo možné získat referenční cenu na základě odborné literatury (Wilson, 1993 (19) a Castro-Rodríguez (20), 1999), a to zvážením buď nákladů spojených s nejúčinnější technologií, která vyhovuje specifickým potřebám uživatelů s vysokou spotřebou energie, nebo průměrných nákladů na elektřinu během různých hodin dne. Rozdíl mezi takto získanou referenční cenou a regulovanou sazbou placenou v roce 2005 by byl mnohem nižší. Regionální galicijská samospráva dále tvrdí, že všichni španělští uživatelé včetně těch, kteří mají vysokou spotřebu energie, postupem času v každém případě schodek, který vznikl v důsledku uplatnění nízkých sazeb v roce 2005, splatí.

| (81) | Kromě výše uvedeného má regionální galicijská samospráva za to, že systém sazeb v podobě z roku 2005 nebyl právně selektivní, neboť stát nehodlal poskytnout konečným uživatelům výhodu, ale pouze se při stanovení sazeb v roce 2004 dopustil chyb v prognózách tržních trendů a cen. Regionální galicijská samospráva rovněž zpochybňuje závěr, že systém měl dopad na obchod v rámci EU. |
| --- | --- |

(81)

Kromě výše uvedeného má regionální galicijská samospráva za to, že systém sazeb v podobě z roku 2005 nebyl právně selektivní, neboť stát nehodlal poskytnout konečným uživatelům výhodu, ale pouze se při stanovení sazeb v roce 2004 dopustil chyb v prognózách tržních trendů a cen. Regionální galicijská samospráva rovněž zpochybňuje závěr, že systém měl dopad na obchod v rámci EU.

| (82) | Připomínky asturské regionální samosprávy jsou obdobné jako připomínky španělské vlády, na které odkazují. |
| --- | --- |

(82)

Připomínky asturské regionální samosprávy jsou obdobné jako připomínky španělské vlády, na které odkazují.

PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA

| (83) | Španělsko zastává názor, že systém regulovaných sazeb z roku 2005 nezahrnoval podporu ani pro konečné uživatele, ani pro distributory. |
| --- | --- |

(83)

Španělsko zastává názor, že systém regulovaných sazeb z roku 2005 nezahrnoval podporu ani pro konečné uživatele, ani pro distributory.

Žádná příčinná souvislost mezi opatřením státu a schodkem, schodek nelze přičítat státu

| (84) | Španělsko tvrdí, že schodek nelze přičítat státu, jelikož byl způsoben nepředvídatelnými vnějšími okolnostmi, a nikoli úmyslným záměrem státu dotovat určité činnosti. |
| --- | --- |

(84)

Španělsko tvrdí, že schodek nelze přičítat státu, jelikož byl způsoben nepředvídatelnými vnějšími okolnostmi, a nikoli úmyslným záměrem státu dotovat určité činnosti.

| (85) | Španělsko uvádí, že legislativa EU platná v roce 2005 dodávkám elektřiny za regulované sazby stanovené státem nebránila. Proto byl státní regulační zásah právně platný, neboť se jednalo o projev státní svrchovanosti. Jednou z těchto svrchovaných výsad je stanovení sazeb tak, aby očekávané náklady odpovídaly očekávané poptávce. |
| --- | --- |

(85)

Španělsko uvádí, že legislativa EU platná v roce 2005 dodávkám elektřiny za regulované sazby stanovené státem nebránila. Proto byl státní regulační zásah právně platný, neboť se jednalo o projev státní svrchovanosti. Jednou z těchto svrchovaných výsad je stanovení sazeb tak, aby očekávané náklady odpovídaly očekávané poptávce.

| (86) | Španělsko tvrdí, že schodek v roce 2005 byl způsoben rozdílem mezi vládními prognózami velkoobchodních cen elektřiny a skutečnými cenami zaznamenanými na organizovaném trhu. Mimořádně vysoké ceny v roce 2005 byly způsobeny nepředvídatelnými příčinami, které lze přičítat zásahu vyšší moci. |
| --- | --- |

(86)

Španělsko tvrdí, že schodek v roce 2005 byl způsoben rozdílem mezi vládními prognózami velkoobchodních cen elektřiny a skutečnými cenami zaznamenanými na organizovaném trhu. Mimořádně vysoké ceny v roce 2005 byly způsobeny nepředvídatelnými příčinami, které lze přičítat zásahu vyšší moci.

| (87) | Jelikož událostí, která dala vzniknout údajné podpoře, byl podle všeho nárůst velkoobchodních cen převyšující prognózu, údajnou výhodu není možné přičítat žádnému právnímu aktu. I pokud by se předpokládalo, že takováto výhoda existovala (quod non), byla by způsobena okolnostmi, které nijak nesouvisely se záměry státu. Existence vyšší moci podle Španělska narušuje příčinnou souvislost mezi správním rozhodnutím, jímž se sazby stanovovaly, a konkurenční výhodou, která by vedla ke státní podpoře. I za předpokladu (quod non), že by byla splněna objektivní podmínka příčinné souvislosti, subjektivní podmínka záměru (přičitatelnosti) na straně státu by stále chyběla. |
| --- | --- |

(87)

Jelikož událostí, která dala vzniknout údajné podpoře, byl podle všeho nárůst velkoobchodních cen převyšující prognózu, údajnou výhodu není možné přičítat žádnému právnímu aktu. I pokud by se předpokládalo, že takováto výhoda existovala (quod non), byla by způsobena okolnostmi, které nijak nesouvisely se záměry státu. Existence vyšší moci podle Španělska narušuje příčinnou souvislost mezi správním rozhodnutím, jímž se sazby stanovovaly, a konkurenční výhodou, která by vedla ke státní podpoře. I za předpokladu (quod non), že by byla splněna objektivní podmínka příčinné souvislosti, subjektivní podmínka záměru (přičitatelnosti) na straně státu by stále chyběla.

Žádné prostředky státu

| (88) | Španělsko tvrdí, že sazby nezahrnovaly veřejné prostředky. Zaprvé, Španělsko v tomto ohledu prohlašuje, že příplatek není „poplatkem“ ve smyslu judikatury Evropského soudního dvora o parafiskálních poplatcích, neboť jej nevybírá stát ani nejde o fiskální poplatek. Podle Španělska je příplatek nedílnou součástí sazby a je téže povahy. Sazba je tudíž soukromá cena. |
| --- | --- |

(88)

Španělsko tvrdí, že sazby nezahrnovaly veřejné prostředky. Zaprvé, Španělsko v tomto ohledu prohlašuje, že příplatek není „poplatkem“ ve smyslu judikatury Evropského soudního dvora o parafiskálních poplatcích, neboť jej nevybírá stát ani nejde o fiskální poplatek. Podle Španělska je příplatek nedílnou součástí sazby a je téže povahy. Sazba je tudíž soukromá cena.

| (89) | Zadruhé, finanční prostředky nevybírá stát ani nejsou placeny do fondu určeného státem. Sazby vybírají distributoři, nikoli stát, a proto jde o soukromé ceny, které zaručují spravedlivou odměnu subjektů (jak stanoví zákon 54/1997). Nejedná se o daně ani veřejné ceny. Stát za nic odměnu neposkytuje, neboť odměnu nabízí systém na základě tržních sil v případě neregulovaných činností a na základě přístupových sazeb stanovených státem v případě činností regulovaných. Jelikož tento systém pro stát nepředstavuje žádnou zátěž, nejsou podle judikatury ve věci Sloman Neptun (21) dotčeny státní prostředky. Předmětné prostředky navíc nikdy neplynou do státní pokladny, neuvádí se v rozpočtových zákonech, nepodléhají ověřování ze strany nejvyššího kontrolního úřadu a není možné je získat zpět od dlužníků prostřednictvím správních postupů. Dluhy vůči elektroenergetické soustavě nepodléhají úrokové sazbě použitelné na dluhy vůči státu. |
| --- | --- |

(89)

Zadruhé, finanční prostředky nevybírá stát ani nejsou placeny do fondu určeného státem. Sazby vybírají distributoři, nikoli stát, a proto jde o soukromé ceny, které zaručují spravedlivou odměnu subjektů (jak stanoví zákon 54/1997). Nejedná se o daně ani veřejné ceny. Stát za nic odměnu neposkytuje, neboť odměnu nabízí systém na základě tržních sil v případě neregulovaných činností a na základě přístupových sazeb stanovených státem v případě činností regulovaných. Jelikož tento systém pro stát nepředstavuje žádnou zátěž, nejsou podle judikatury ve věci Sloman Neptun (21) dotčeny státní prostředky. Předmětné prostředky navíc nikdy neplynou do státní pokladny, neuvádí se v rozpočtových zákonech, nepodléhají ověřování ze strany nejvyššího kontrolního úřadu a není možné je získat zpět od dlužníků prostřednictvím správních postupů. Dluhy vůči elektroenergetické soustavě nepodléhají úrokové sazbě použitelné na dluhy vůči státu.

| (90) | Španělsko znovu opakuje, že s těmito prostředky nakládá španělský regulační orgán CNE, který plní pouze funkci účetního prostředníka. Španělské orgány uvádějí, že již v rozhodnutí z roku 2011 o nákladech spojených s přechodem na konkurenční prostředí ve Španělsku (SA NN 49/99) Komise stanovila, že „převod prostředků přes CNE je v zásadě účetní povahy. Finanční prostředky převáděné na účet vedený jménem CNE nikdy nebyly vlastnictvím tohoto subjektu a byly neprodleně vyplaceny příjemcům podle předem určené částky, kterou CNE nemůže nijak změnit.“ Na základě této úvahy Komise dospěla k závěru, že „není v postavení, aby mohla určit, zda příjmy plynoucí z poplatku stanoveného v rámci režimu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí představují státní prostředky“. |
| --- | --- |

(90)

Španělsko znovu opakuje, že s těmito prostředky nakládá španělský regulační orgán CNE, který plní pouze funkci účetního prostředníka. Španělské orgány uvádějí, že již v rozhodnutí z roku 2011 o nákladech spojených s přechodem na konkurenční prostředí ve Španělsku (SA NN 49/99) Komise stanovila, že „převod prostředků přes CNE je v zásadě účetní povahy. Finanční prostředky převáděné na účet vedený jménem CNE nikdy nebyly vlastnictvím tohoto subjektu a byly neprodleně vyplaceny příjemcům podle předem určené částky, kterou CNE nemůže nijak změnit.“ Na základě této úvahy Komise dospěla k závěru, že „není v postavení, aby mohla určit, zda příjmy plynoucí z poplatku stanoveného v rámci režimu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí představují státní prostředky“.

Žádná výhoda

| (91) | Španělsko nesdílí názor Komise, že regulované sazby poskytují ekonomickou výhodu konečným uživatelům (nebo distributorům). |
| --- | --- |

(91)

Španělsko nesdílí názor Komise, že regulované sazby poskytují ekonomickou výhodu konečným uživatelům (nebo distributorům).

| (92) | Pokud jde o konečné uživatele, Španělsko znovu opakuje, že schodek je výsledkem vyšší moci, a tvrdí, že schodek nevytvářel výhodu pro velké odběratele, jelikož byl s úrokem převeden do sazeb v nadcházejících letech. Proto je údajná ekonomická výhoda plynoucí z nižší ceny elektřiny pouze zdánlivá, neboť rozdíl oproti cenám na volném trhu spotřebitelé uhradí s úrokem. |
| --- | --- |

(92)

Pokud jde o konečné uživatele, Španělsko znovu opakuje, že schodek je výsledkem vyšší moci, a tvrdí, že schodek nevytvářel výhodu pro velké odběratele, jelikož byl s úrokem převeden do sazeb v nadcházejících letech. Proto je údajná ekonomická výhoda plynoucí z nižší ceny elektřiny pouze zdánlivá, neboť rozdíl oproti cenám na volném trhu spotřebitelé uhradí s úrokem.

Dodávky energie za regulované sazby jsou službou obecného hospodářského zájmu

| (93) | Španělsko tvrdí, že v roce 2005 nebyly regulované sazby v rozporu s právem EU, neboť lhůta pro liberalizaci trhu pro všechny odběratele (včetně domácností) končila 1. července 2007. |
| --- | --- |

(93)

Španělsko tvrdí, že v roce 2005 nebyly regulované sazby v rozporu s právem EU, neboť lhůta pro liberalizaci trhu pro všechny odběratele (včetně domácností) končila 1. července 2007.

| (94) | Španělské orgány zejména tvrdí, že dodávky elektřiny jsou službou obecného zájmu a stát musí zasáhnout, aby zabránil zneužití dominantního postavení v důsledku existence jediné sítě (přirozený monopol). |
| --- | --- |

(94)

Španělské orgány zejména tvrdí, že dodávky elektřiny jsou službou obecného zájmu a stát musí zasáhnout, aby zabránil zneužití dominantního postavení v důsledku existence jediné sítě (přirozený monopol).

| (95) | Parametry pro stanovení sazeb byly vymezeny objektivně a transparentně. Složitý regulační rámec pro stanovení sazeb a postup pro vyrovnání podle názoru Španělska prokazují, že systém sazeb se zakládal na důkladné analýze nákladů a příjmů spojených se soustavou a na analýze poptávky po elektrické energii. |
| --- | --- |

(95)

Parametry pro stanovení sazeb byly vymezeny objektivně a transparentně. Složitý regulační rámec pro stanovení sazeb a postup pro vyrovnání podle názoru Španělska prokazují, že systém sazeb se zakládal na důkladné analýze nákladů a příjmů spojených se soustavou a na analýze poptávky po elektrické energii.

Závazek Španělska

| (96) | Jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, schodek vytvořený v roce 2005 je splácen v ročních splátkách včetně úrokové sazby odpovídající sazbě Euribor bez diferenciálu. Aniž jsou dotčeny jeho připomínky, Španělsko se zavázalo, že zpětně zvýší úrokovou sazbu účtovanou uživatelům z řad podniků, jejichž připojení přesahuje 1 kV. Toto zvýšení se určí v poměru k tomu, jak ke schodku z roku 2005 přispěli uživatelé z řad podniků, na něž se vztahuje stávající řízení a jimž byla energie dodávána za souhrnné sazby. Úroková sazba bude odpovídat uplatnění diferenciálu ve výši 65 bazických bodů nad referenční sazbu Euribor, čímž bude obecně vyrovnána se sazbou uplatněnou na schodek v následujících letech. |
| --- | --- |

(96)

Jak je uvedeno v 25. a 26. bodě odůvodnění, schodek vytvořený v roce 2005 je splácen v ročních splátkách včetně úrokové sazby odpovídající sazbě Euribor bez diferenciálu. Aniž jsou dotčeny jeho připomínky, Španělsko se zavázalo, že zpětně zvýší úrokovou sazbu účtovanou uživatelům z řad podniků, jejichž připojení přesahuje 1 kV. Toto zvýšení se určí v poměru k tomu, jak ke schodku z roku 2005 přispěli uživatelé z řad podniků, na něž se vztahuje stávající řízení a jimž byla energie dodávána za souhrnné sazby. Úroková sazba bude odpovídat uplatnění diferenciálu ve výši 65 bazických bodů nad referenční sazbu Euribor, čímž bude obecně vyrovnána se sazbou uplatněnou na schodek v následujících letech.

| (97) | Příslušná částka bude uživatelům z řad podniků účtována takto: pokud jde o roční splátky za část schodku z roku 2005, které již byly zaplaceny, uplatní se jednorázové zvýšení přístupových sazeb; pokud jde o částku, kterou je ještě třeba uhradit, uplatní se vyšší úroková sazba přímo na každou roční částku, a to opět ve formě vyšších přístupových sazeb. |
| --- | --- |

(97)

Příslušná částka bude uživatelům z řad podniků účtována takto: pokud jde o roční splátky za část schodku z roku 2005, které již byly zaplaceny, uplatní se jednorázové zvýšení přístupových sazeb; pokud jde o částku, kterou je ještě třeba uhradit, uplatní se vyšší úroková sazba přímo na každou roční částku, a to opět ve formě vyšších přístupových sazeb.

5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU

| (98) | Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže jsou splněny následující podmínky: opatření a) ekonomicky zvýhodňuje příjemce; b) je poskytováno státem nebo ze státních prostředků; c) je selektivní; d) ovlivňuje obchod v rámci Unie a může narušit hospodářskou soutěž v EU. Jelikož musejí být splněny všechny tyto podmínky, Komise se v hodnocení omezí na existenci ekonomického zvýhodnění příjemců. |
| --- | --- |

(98)

Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže jsou splněny následující podmínky: opatření a) ekonomicky zvýhodňuje příjemce; b) je poskytováno státem nebo ze státních prostředků; c) je selektivní; d) ovlivňuje obchod v rámci Unie a může narušit hospodářskou soutěž v EU. Jelikož musejí být splněny všechny tyto podmínky, Komise se v hodnocení omezí na existenci ekonomického zvýhodnění příjemců.

Existence ekonomického zvýhodnění

| (99) | Podniky jsou zvýhodněny ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže získají ekonomické zvýhodnění, které by jinak za tržních podmínek nezískaly. V daném případě musí šetření zjistit, a to rovněž s ohledem na splácení schodku elektroenergetické soustavy z roku 2005, zda existoval kladný rozdíl mezi regulovanými sazbami stanovenými v roce 2005 a tržními cenami, které by potenciální příjemci bývali museli uhradit za pořízenou elektřinu a služby poskytované v rámci jejich sazebního režimu. Jakákoli výhoda, pokud jde o tržní podmínky, musí být doložena odkazem na skutečné tržní ceny. Tyto záležitosti, tedy existence kladného rozdílu – nebo naopak jeho nepřítomnost – mezi cenami elektřiny na organizovaném trhu, tržními cenami a regulovanými sazbami a splácení schodku, jsou jedna po druhé zkoumány níže. |
| --- | --- |

(99)

Podniky jsou zvýhodněny ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže získají ekonomické zvýhodnění, které by jinak za tržních podmínek nezískaly. V daném případě musí šetření zjistit, a to rovněž s ohledem na splácení schodku elektroenergetické soustavy z roku 2005, zda existoval kladný rozdíl mezi regulovanými sazbami stanovenými v roce 2005 a tržními cenami, které by potenciální příjemci bývali museli uhradit za pořízenou elektřinu a služby poskytované v rámci jejich sazebního režimu. Jakákoli výhoda, pokud jde o tržní podmínky, musí být doložena odkazem na skutečné tržní ceny. Tyto záležitosti, tedy existence kladného rozdílu – nebo naopak jeho nepřítomnost – mezi cenami elektřiny na organizovaném trhu, tržními cenami a regulovanými sazbami a splácení schodku, jsou jedna po druhé zkoumány níže.

Srovnání s průměrnými cenami elektřiny na organizovaném trhu

| (100) | Průměrné ceny elektřiny na organizovaném trhu jsou ukazatelem obecných cenových úrovní na velkoobchodním trhu. Tato průměrná referenční cena v průběhu celého roku 2005 činila 59,47 EUR/MWh. Jak je popsáno a znázorněno v 19. bodě odůvodnění (graf 1), během sedmi ne po sobě jdoucích měsíců roku 2005 byly průměrné velkoobchodní ceny vyšší než ceny elektřiny zahrnuté v souhrnných regulovaných sazbách, které se uplatňovaly na všechny konečné uživatele. Proto se zdá, že průměrná sazba, která byla stanovena dekretem č. 2392/2004, vedla ke kladnému rozdílu ve prospěch všech konečných uživatelů, kteří si vybrali regulované sazby, a to alespoň během většiny měsíců v roce 2005. |
| --- | --- |

(100)

Průměrné ceny elektřiny na organizovaném trhu jsou ukazatelem obecných cenových úrovní na velkoobchodním trhu. Tato průměrná referenční cena v průběhu celého roku 2005 činila 59,47 EUR/MWh. Jak je popsáno a znázorněno v 19. bodě odůvodnění (graf 1), během sedmi ne po sobě jdoucích měsíců roku 2005 byly průměrné velkoobchodní ceny vyšší než ceny elektřiny zahrnuté v souhrnných regulovaných sazbách, které se uplatňovaly na všechny konečné uživatele. Proto se zdá, že průměrná sazba, která byla stanovena dekretem č. 2392/2004, vedla ke kladnému rozdílu ve prospěch všech konečných uživatelů, kteří si vybrali regulované sazby, a to alespoň během většiny měsíců v roce 2005.

| (101) | Avšak v měsíčních obdobích nepřesahujících jeden rok tento rozdíl v pěti měsících (od ledna do května 2005) neexistoval, a výhoda tudíž nebyla poskytnuta celému regulovanému systému sazeb. Pokud se navíc srovnají období, která jsou delší než jeden rok, např. období do 30. prosince 2007, je možná akumulovaná výhoda od června 2005 více než eliminována poklesem průměrných cen na organizovaném trhu, které se prudce propadaly, až v březnu 2007 dosáhly 37 EUR/MWh, zatímco ceny zahrnuté v regulovaných sazbách se ve stejném období pohybovaly okolo 68 EUR/MWh. Ceny elektřiny zahrnuté v souhrnných sazbách byly od října 2006 ve skutečnosti mnohem vyšší než velkoobchodní dodavatelské ceny (viz graf 1). Přínosy a ekonomické zvýhodnění u odběratelů, jimž byla energie dodávána za regulované sazby v době, kdy byly ceny na organizovaném trhu vyšší než náklady na elektřinu zahrnuté v regulovaných sazbách, tak mohou být eliminovány, když jsou ceny na organizovaném trhu nižší než náklady na elektřinu zahrnuté v regulovaných sazbách. |
| --- | --- |

(101)

Avšak v měsíčních obdobích nepřesahujících jeden rok tento rozdíl v pěti měsících (od ledna do května 2005) neexistoval, a výhoda tudíž nebyla poskytnuta celému regulovanému systému sazeb. Pokud se navíc srovnají období, která jsou delší než jeden rok, např. období do 30. prosince 2007, je možná akumulovaná výhoda od června 2005 více než eliminována poklesem průměrných cen na organizovaném trhu, které se prudce propadaly, až v březnu 2007 dosáhly 37 EUR/MWh, zatímco ceny zahrnuté v regulovaných sazbách se ve stejném období pohybovaly okolo 68 EUR/MWh. Ceny elektřiny zahrnuté v souhrnných sazbách byly od října 2006 ve skutečnosti mnohem vyšší než velkoobchodní dodavatelské ceny (viz graf 1). Přínosy a ekonomické zvýhodnění u odběratelů, jimž byla energie dodávána za regulované sazby v době, kdy byly ceny na organizovaném trhu vyšší než náklady na elektřinu zahrnuté v regulovaných sazbách, tak mohou být eliminovány, když jsou ceny na organizovaném trhu nižší než náklady na elektřinu zahrnuté v regulovaných sazbách.

| (102) | Z toho vyplývá, že jak v měsíčních obdobích, která v roce 2005 v součtu nedosáhla jednoho roku, tak ve dvouletých obdobích zahrnujících i část roku 2005 ceny energie zahrnuté v regulovaných sazbách použitelných v roce 2005 podle všeho ve srovnání s velkoobchodními cenami elektřiny na organizovaném trhu nijak nezvýhodňovaly skupinu odběratelů, jimž byla elektřina dodávána za regulované sazby. Skutečností však je, že příjmy z poplatků za přístup a z regulovaných sazeb, které byly hrazeny v rámci celé elektroenergetické soustavy, v roce 2005 nestačily k pokrytí regulovaných nákladů soustavy. Proto je třeba prozkoumat, zda je zavedený mechanismus dostatečný k tomu, aby zaručil, že bude schodek splacen. |
| --- | --- |

(102)

Z toho vyplývá, že jak v měsíčních obdobích, která v roce 2005 v součtu nedosáhla jednoho roku, tak ve dvouletých obdobích zahrnujících i část roku 2005 ceny energie zahrnuté v regulovaných sazbách použitelných v roce 2005 podle všeho ve srovnání s velkoobchodními cenami elektřiny na organizovaném trhu nijak nezvýhodňovaly skupinu odběratelů, jimž byla elektřina dodávána za regulované sazby. Skutečností však je, že příjmy z poplatků za přístup a z regulovaných sazeb, které byly hrazeny v rámci celé elektroenergetické soustavy, v roce 2005 nestačily k pokrytí regulovaných nákladů soustavy. Proto je třeba prozkoumat, zda je zavedený mechanismus dostatečný k tomu, aby zaručil, že bude schodek splacen.

Splacení schodku elektroenergetické soustavy z roku 2005

| (103) | Jak je popsáno v 15. a 20.–22. bodě odůvodnění, účty elektroenergetické soustavy v roce 2005 zahrnovaly všechny regulované náklady a příjmy soustavy, aniž by byly konkrétní příjmy přiděleny na konkrétní náklady. Například náklady na přenos a distribuci (4,410 miliardy EUR) nebo náklady na podporu kombinované výroby tepla a energie nebo výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (2,701 miliardy EUR) nebyly rozdělovány mezi regulované příjmy ze souhrnných sazeb na regulovaném trhu a/nebo příjmy z regulovaných poplatků za přístup na volném trhu a tyto dva druhy příjmů nebyly nijak rozlišovány ani při financování uvedených nákladů. Ve skutečnosti mají všichni uživatelé soustavy zisk a lze očekávat, že přispějí k uhrazení nákladů na podporu účinnějších forem kombinované výroby a výroby energie z obnovitelných zdrojů nebo nákladů na služby v oblasti přenosu a distribuce. V tomto systému nekumulativních nákladů u každé sazby není možné následně objektivně rozdělit náklady mezi uživatele na volném trhu a uživatele, kteří využívají regulované sazby, a v rámci této druhé kategorie uživatelů mezi 25 různých sazebních stupňů, které byly v roce 2005 použitelné. Z toho je patrné, že je záhodno zanalyzovat možné výhody či naopak jejich neexistenci u schodku elektroenergetické soustavy z roku 2005 jako celku. |
| --- | --- |

(103)

Jak je popsáno v 15. a 20.–22. bodě odůvodnění, účty elektroenergetické soustavy v roce 2005 zahrnovaly všechny regulované náklady a příjmy soustavy, aniž by byly konkrétní příjmy přiděleny na konkrétní náklady. Například náklady na přenos a distribuci (4,410 miliardy EUR) nebo náklady na podporu kombinované výroby tepla a energie nebo výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (2,701 miliardy EUR) nebyly rozdělovány mezi regulované příjmy ze souhrnných sazeb na regulovaném trhu a/nebo příjmy z regulovaných poplatků za přístup na volném trhu a tyto dva druhy příjmů nebyly nijak rozlišovány ani při financování uvedených nákladů. Ve skutečnosti mají všichni uživatelé soustavy zisk a lze očekávat, že přispějí k uhrazení nákladů na podporu účinnějších forem kombinované výroby a výroby energie z obnovitelných zdrojů nebo nákladů na služby v oblasti přenosu a distribuce. V tomto systému nekumulativních nákladů u každé sazby není možné následně objektivně rozdělit náklady mezi uživatele na volném trhu a uživatele, kteří využívají regulované sazby, a v rámci této druhé kategorie uživatelů mezi 25 různých sazebních stupňů, které byly v roce 2005 použitelné. Z toho je patrné, že je záhodno zanalyzovat možné výhody či naopak jejich neexistenci u schodku elektroenergetické soustavy z roku 2005 jako celku.

| (104) | V tomto ohledu Španělsko zavedlo mechanismus pro zpětné získání celého schodku z roku 2005, což je v souladu se zmiňovanou univerzálností účtů tehdy uplatňovaného systému. Nedostatek regulovaných příjmů elektroenergetické soustavy k pokrytí nákladů soustavy se řešil pomocí zdrojů shromážděných prostřednictvím „specificky vyčleněného příspěvku“ stanoveného královským dekretem č. 809/2006. Od poloviny roku 2006 se schodek začal zpětně získávat za použití příplatku v hodnotě 1,378 % souhrnných regulovaných sazeb a 3,975 % přístupových poplatků, a poté příplatků nutných k zaručení, že částka 3,8 miliardy EUR plus úroky bude získána během 14,5 roku, tedy v období do roku 2020 (viz body odůvodnění 25 a 26). |
| --- | --- |

(104)

V tomto ohledu Španělsko zavedlo mechanismus pro zpětné získání celého schodku z roku 2005, což je v souladu se zmiňovanou univerzálností účtů tehdy uplatňovaného systému. Nedostatek regulovaných příjmů elektroenergetické soustavy k pokrytí nákladů soustavy se řešil pomocí zdrojů shromážděných prostřednictvím „specificky vyčleněného příspěvku“ stanoveného královským dekretem č. 809/2006. Od poloviny roku 2006 se schodek začal zpětně získávat za použití příplatku v hodnotě 1,378 % souhrnných regulovaných sazeb a 3,975 % přístupových poplatků, a poté příplatků nutných k zaručení, že částka 3,8 miliardy EUR plus úroky bude získána během 14,5 roku, tedy v období do roku 2020 (viz body odůvodnění 25 a 26).

| (105) | Z toho vyplývá, že příjmy ze zvláštního příspěvku vyčleněného na financování schodku z roku 2005 umožňují uživatelům soustavy hradit účty za elektřinu (s navýšením nutným k následnému vyrovnání účtů soustavy za rok 2005) s výrazným prodlením. |
| --- | --- |

(105)

Z toho vyplývá, že příjmy ze zvláštního příspěvku vyčleněného na financování schodku z roku 2005 umožňují uživatelům soustavy hradit účty za elektřinu (s navýšením nutným k následnému vyrovnání účtů soustavy za rok 2005) s výrazným prodlením.

| (106) | Za těchto okolností je jediným sporným aspektem metody, která byla v roce 2006 zvolena ke splacení schodku elektroenergetické soustavy z roku 2005 a k vyrovnání účtů, nízká úroková sazba, která byla zpočátku uplatněna na roční splátky, tedy konkrétně referenční sazba Euribor bez diferenciálu. Jak je podrobněji popsáno v 96. a 97. bodě odůvodnění, Španělsko se zavázalo, že úrokovou sazbu pro uživatele z řad podniků, na které se vztahuje stávající řízení, zvýší. Španělsko se zavazuje, že nad referenční úrokovou sazbu uplatní diferenciál ve výši 65 bazických bodů. |
| --- | --- |

(106)

Za těchto okolností je jediným sporným aspektem metody, která byla v roce 2006 zvolena ke splacení schodku elektroenergetické soustavy z roku 2005 a k vyrovnání účtů, nízká úroková sazba, která byla zpočátku uplatněna na roční splátky, tedy konkrétně referenční sazba Euribor bez diferenciálu. Jak je podrobněji popsáno v 96. a 97. bodě odůvodnění, Španělsko se zavázalo, že úrokovou sazbu pro uživatele z řad podniků, na které se vztahuje stávající řízení, zvýší. Španělsko se zavazuje, že nad referenční úrokovou sazbu uplatní diferenciál ve výši 65 bazických bodů.

| (107) | Uplatněním této změny na opatření, které bylo původně použito ke splacení schodku z roku 2005 a které vylučuje domácnosti a malé podniky, jež v rámci opravného mechanismu platily nejvyšší regulované sazby, se ruší jakákoli hypotetická výhoda, kterou společnosti mohly z odkladu plateb od roku 2006 získat. Uplatnění příplatku k sazbě kromě toho znamená, že celková zpětně získaná částka je u každé společnosti přímo úměrná její spotřebě elektřiny. Čím více elektřiny společnost spotřebuje, tím vyšší je příplatek. |
| --- | --- |

(107)

Uplatněním této změny na opatření, které bylo původně použito ke splacení schodku z roku 2005 a které vylučuje domácnosti a malé podniky, jež v rámci opravného mechanismu platily nejvyšší regulované sazby, se ruší jakákoli hypotetická výhoda, kterou společnosti mohly z odkladu plateb od roku 2006 získat. Uplatnění příplatku k sazbě kromě toho znamená, že celková zpětně získaná částka je u každé společnosti přímo úměrná její spotřebě elektřiny. Čím více elektřiny společnost spotřebuje, tím vyšší je příplatek.

Srovnání s tržními cenami elektřiny

| (108) | Zadruhé, jak podotýkají některé zúčastněné strany, ceny zaznamenané na organizovaném trhu s elektřinou nejsou odpovídajícím měřítkem, podle něhož by bylo možné porovnat tržní ceny s cenami elektřiny placenými velkými odběrateli na základě regulovaných sazeb. Faktem je, že na základě důkazů obsažených ve zprávě z roku 2005, již vypracoval OMEL, hospodářský subjekt na trhu s elektřinou, pouze sedm konečných uživatelů – oproti stovkám průmyslových a velkých uživatelů z řad podniků – představovalo 5 % poptávky po elektřině pocházející přímo z organizovaného trhu. Průmysloví a jiní velcí odběratelé, zejména odběratelé s vysokou spotřebou energie, u nichž energie představuje výrazný podíl výrobních nákladů (zpravidla 30–40 % u výroby hliníku) požadují a získávají předvídatelné cenové a dodavatelské podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny ve smlouvách s delšími lhůtami než na následující den. Ceny, které jsou každou hodinu kotovány na denním trhu, např. organizovaném trhu s elektřinou, názorně ukazují průměrné tržní ceny dodavatelů, kteří obsluhují různorodé portfolio odběratelů včetně domácností. Nejsou však přiměřeným měřítkem pro určení cen, které by uživatelé s vysokou spotřebou energie měli platit na volném trhu na základě smluv s delšími lhůtami než na následující den. Na rozdíl od stanoviska v rozhodnutí o zahájení řízení z vyšetřování vyplynulo, že regulované sazby, které jsou nižší než průměrné ceny na organizovaném trhu, nutně nezvýhodňují průmyslové uživatele oproti tržním podmínkám, neboť ceny na organizovaném trhu nejsou pro většinu těchto uživatelů tržní ceny. Tím jsou rozptýleny pochybnosti, pokud jde o tuto otázku. |
| --- | --- |

(108)

Zadruhé, jak podotýkají některé zúčastněné strany, ceny zaznamenané na organizovaném trhu s elektřinou nejsou odpovídajícím měřítkem, podle něhož by bylo možné porovnat tržní ceny s cenami elektřiny placenými velkými odběrateli na základě regulovaných sazeb. Faktem je, že na základě důkazů obsažených ve zprávě z roku 2005, již vypracoval OMEL, hospodářský subjekt na trhu s elektřinou, pouze sedm konečných uživatelů – oproti stovkám průmyslových a velkých uživatelů z řad podniků – představovalo 5 % poptávky po elektřině pocházející přímo z organizovaného trhu. Průmysloví a jiní velcí odběratelé, zejména odběratelé s vysokou spotřebou energie, u nichž energie představuje výrazný podíl výrobních nákladů (zpravidla 30–40 % u výroby hliníku) požadují a získávají předvídatelné cenové a dodavatelské podmínky. Tyto podmínky jsou stanoveny ve smlouvách s delšími lhůtami než na následující den. Ceny, které jsou každou hodinu kotovány na denním trhu, např. organizovaném trhu s elektřinou, názorně ukazují průměrné tržní ceny dodavatelů, kteří obsluhují různorodé portfolio odběratelů včetně domácností. Nejsou však přiměřeným měřítkem pro určení cen, které by uživatelé s vysokou spotřebou energie měli platit na volném trhu na základě smluv s delšími lhůtami než na následující den. Na rozdíl od stanoviska v rozhodnutí o zahájení řízení z vyšetřování vyplynulo, že regulované sazby, které jsou nižší než průměrné ceny na organizovaném trhu, nutně nezvýhodňují průmyslové uživatele oproti tržním podmínkám, neboť ceny na organizovaném trhu nejsou pro většinu těchto uživatelů tržní ceny. Tím jsou rozptýleny pochybnosti, pokud jde o tuto otázku.

| (109) | Kromě toho nebyla v roce 2005 ve Španělsku možnost přejít na volný trh nezvratná. Odběratelé si mohli kdykoli vybrat mezi nejatraktivnějšími nabídkami na regulovaném a volném trhu, což do určité míry vedlo ke sblížení cen. Reverzibilita dodavatelských možností zpravidla nutně stlačuje maloobchodní tržní ceny v situacích, kdy dochází ke zvýšení velkoobchodních cen, jako tomu bylo ve Španělsku od dubna 2005, zatímco opačná pobídka ke zvýšení cen na volném trhu s cílem přiblížit je k nejvyšším úrovním regulovaných sazeb nastává, když je situace opačná. |
| --- | --- |

(109)

Kromě toho nebyla v roce 2005 ve Španělsku možnost přejít na volný trh nezvratná. Odběratelé si mohli kdykoli vybrat mezi nejatraktivnějšími nabídkami na regulovaném a volném trhu, což do určité míry vedlo ke sblížení cen. Reverzibilita dodavatelských možností zpravidla nutně stlačuje maloobchodní tržní ceny v situacích, kdy dochází ke zvýšení velkoobchodních cen, jako tomu bylo ve Španělsku od dubna 2005, zatímco opačná pobídka ke zvýšení cen na volném trhu s cílem přiblížit je k nejvyšším úrovním regulovaných sazeb nastává, když je situace opačná.

| (110) | Jak potvrzuje sdružení nezávislých dodavatelů (42.–49. bod odůvodnění), během roku 2005 dodavatelé na volném trhu museli dodržovat své smlouvy, nebo je jednostranně ukončit, pokud to bylo možné, nebo znovu vyjednat ceny a upravit je směrem nahoru, a to s rizikem, že jejich odběratelé přejdou na regulovaný trh. Ztráty, které dodavatelům na volném trhu podle jejich vlastních tvrzení vznikly, naznačují, že ceny na volném trhu v roce 2005, zejména u jednoletých smluv, které byly dodržovány, zůstávaly v blízkosti příslušných úrovní regulovaných sazeb, a proto tyto regulované sazby ve srovnání se skutečnými cenami na volném trhu de facto neposkytovaly žádnou ekonomickou výhodu. |
| --- | --- |

(110)

Jak potvrzuje sdružení nezávislých dodavatelů (42.–49. bod odůvodnění), během roku 2005 dodavatelé na volném trhu museli dodržovat své smlouvy, nebo je jednostranně ukončit, pokud to bylo možné, nebo znovu vyjednat ceny a upravit je směrem nahoru, a to s rizikem, že jejich odběratelé přejdou na regulovaný trh. Ztráty, které dodavatelům na volném trhu podle jejich vlastních tvrzení vznikly, naznačují, že ceny na volném trhu v roce 2005, zejména u jednoletých smluv, které byly dodržovány, zůstávaly v blízkosti příslušných úrovní regulovaných sazeb, a proto tyto regulované sazby ve srovnání se skutečnými cenami na volném trhu de facto neposkytovaly žádnou ekonomickou výhodu.

| (111) | To tudíž znamená, že dva hypotetičtí navzájem si konkurující průmysloví uživatelé, jeden s jednoletou smlouvou na dodávky elektřiny v rámci volného trhu po dobu od ledna do prosince 2005 a druhý s dodávkami za regulované sazby ve stejném období, nesli, pokud byly všechny ostatní faktory rovnocenné, obdobné náklady na elektřinu. Jediný důsledek, který měla úroveň regulovaných sazeb v roce 2005 na ceny na volném trhu, ve skutečnosti spočíval v tom, že uživatelé na volném trhu měli nepřímou výhodu plynoucí z omezení cenových nárůstů, a to i vezmeme-li v úvahu, že tyto nárůsty byly smluvně možné během roku, nebo v dlouhodobějším měřítku v průběhu celého roku 2005. Skutečnou či potenciální hospodářskou soutěž mezi průmyslovými uživateli, kteří získávali elektřinu na volném, respektive regulovaném trhu, nemohly regulované sazby narušit. |
| --- | --- |

(111)

To tudíž znamená, že dva hypotetičtí navzájem si konkurující průmysloví uživatelé, jeden s jednoletou smlouvou na dodávky elektřiny v rámci volného trhu po dobu od ledna do prosince 2005 a druhý s dodávkami za regulované sazby ve stejném období, nesli, pokud byly všechny ostatní faktory rovnocenné, obdobné náklady na elektřinu. Jediný důsledek, který měla úroveň regulovaných sazeb v roce 2005 na ceny na volném trhu, ve skutečnosti spočíval v tom, že uživatelé na volném trhu měli nepřímou výhodu plynoucí z omezení cenových nárůstů, a to i vezmeme-li v úvahu, že tyto nárůsty byly smluvně možné během roku, nebo v dlouhodobějším měřítku v průběhu celého roku 2005. Skutečnou či potenciální hospodářskou soutěž mezi průmyslovými uživateli, kteří získávali elektřinu na volném, respektive regulovaném trhu, nemohly regulované sazby narušit.

| (112) | Zatřetí, v rozhodnutí o zahájení řízení se Komise odvolávala zejména na nízké úrovně regulovaných sazeb ve výši 23,90 EUR/MWh a 27,00 EUR/MWh, které v roce 2005 platily pro velké průmyslové odběratele (sazba G4), respektive velké průmyslové odběratele s přerušitelnými dodávkami (např. sazba 3.4), jak ukazuje tabulka 3 v 30. bodě odůvodnění. Jak podotýkají některé třetí strany, úrovně regulovaných sazeb, vůči nimž se v rozhodnutí o zahájení řízení vznášejí námitky, nejsou sazbami, nýbrž průměrnými cenami po slevách. Úrovně základních sazeb stanovené dekretem č. 2392/2004 (uvedené v tabulce 1) byly bez slev 56,12 EUR/MWh (sazba 3.4), respektive 25,44 EUR/MWh (sazba G4). |
| --- | --- |

(112)

Zatřetí, v rozhodnutí o zahájení řízení se Komise odvolávala zejména na nízké úrovně regulovaných sazeb ve výši 23,90 EUR/MWh a 27,00 EUR/MWh, které v roce 2005 platily pro velké průmyslové odběratele (sazba G4), respektive velké průmyslové odběratele s přerušitelnými dodávkami (např. sazba 3.4), jak ukazuje tabulka 3 v 30. bodě odůvodnění. Jak podotýkají některé třetí strany, úrovně regulovaných sazeb, vůči nimž se v rozhodnutí o zahájení řízení vznášejí námitky, nejsou sazbami, nýbrž průměrnými cenami po slevách. Úrovně základních sazeb stanovené dekretem č. 2392/2004 (uvedené v tabulce 1) byly bez slev 56,12 EUR/MWh (sazba 3.4), respektive 25,44 EUR/MWh (sazba G4).

| (113) | V tomto ohledu byly během formálního vyšetřování zjištěny důkazy o tom, že regulované sazby pro průmyslové uživatele, které jsou zmiňovány v rozhodnutí o zahájení řízení, se nacházely na úrovni tržních cen použitelných během celého období od ledna do prosince 2005. Tato skutečnost je vysvětlena níže. |
| --- | --- |

(113)

V tomto ohledu byly během formálního vyšetřování zjištěny důkazy o tom, že regulované sazby pro průmyslové uživatele, které jsou zmiňovány v rozhodnutí o zahájení řízení, se nacházely na úrovni tržních cen použitelných během celého období od ledna do prosince 2005. Tato skutečnost je vysvětlena níže.

| (114) | Zaprvé, byly nalezeny důkazy, že existovaly dvoustranné tržní ceny ve výši 34,45 EUR/MWh, které v roce 2005 platily pro uživatele s vysokou spotřebou energie na volném trhu (55.–57. bod odůvodnění). S ohledem na obchodní rozpětí, které je nižší než průměrné rozpětí ve výši 10 EUR uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování, tato tržní cena ukazuje, že náklady na dodávky se blížily částce 25,44 EUR/MWh nejnižší regulované sazby (G4) (průměrná cena ex post 23,90 EUR/MWh). Pokud se vezmou v úvahu objektivní rozdíly u dodávek za regulované sazby, např. 9,7krát vyšší objemy dodávek, investice do kontrolního zařízení a lhůty pro platbu, ze skutečnosti, že regulované sazby byly nižší, zjevně nevyplývá pro příjemce žádné nepatřičné ekonomické zvýhodnění. |
| --- | --- |

(114)

Zaprvé, byly nalezeny důkazy, že existovaly dvoustranné tržní ceny ve výši 34,45 EUR/MWh, které v roce 2005 platily pro uživatele s vysokou spotřebou energie na volném trhu (55.–57. bod odůvodnění). S ohledem na obchodní rozpětí, které je nižší než průměrné rozpětí ve výši 10 EUR uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování, tato tržní cena ukazuje, že náklady na dodávky se blížily částce 25,44 EUR/MWh nejnižší regulované sazby (G4) (průměrná cena ex post 23,90 EUR/MWh). Pokud se vezmou v úvahu objektivní rozdíly u dodávek za regulované sazby, např. 9,7krát vyšší objemy dodávek, investice do kontrolního zařízení a lhůty pro platbu, ze skutečnosti, že regulované sazby byly nižší, zjevně nevyplývá pro příjemce žádné nepatřičné ekonomické zvýhodnění.

| (115) | Zadruhé, z dostupných důkazů je patrné, že v prosinci 2004 bylo možné uzavírat na dodávky mezi lednem a prosincem 2005 jednoleté smlouvy o základních dodávkách, které se zakládaly na termínovaných tržních cenách ve výši 31,05 EUR/MWh. Pro průmyslové uživatele s přerušitelnými dodávkami se silnou modulací zátěže byla k dispozici konečná tržní cena (s dodatečnými službami a přístupovou sazbou) ve výši 36,67 EUR/MWh, která je nižší než příslušná základní sazba (sazba 3.4), (viz 16., 18. a 58. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(115)

Zadruhé, z dostupných důkazů je patrné, že v prosinci 2004 bylo možné uzavírat na dodávky mezi lednem a prosincem 2005 jednoleté smlouvy o základních dodávkách, které se zakládaly na termínovaných tržních cenách ve výši 31,05 EUR/MWh. Pro průmyslové uživatele s přerušitelnými dodávkami se silnou modulací zátěže byla k dispozici konečná tržní cena (s dodatečnými službami a přístupovou sazbou) ve výši 36,67 EUR/MWh, která je nižší než příslušná základní sazba (sazba 3.4), (viz 16., 18. a 58. bod odůvodnění).

| (116) | Dodatečné slevy, které byly k dispozici v rámci regulovaných sazeb za řízení odběru (např. modulace zátěže, přerušitelnost), umožňovaly, aby uživatelé, kteří tyto služby poskytují, měli na regulovaném trhu nižší průměrné ceny (22). Tyto slevy, jimiž se rozhodnutí o zahájení řízení specificky nezabývá, byly odměnou za cenné služby pro síť ze strany poptávky, které vyžadovaly úpravy obchodních či průmyslových procesů, investice do nich či jejich omezení. Modulace zátěže vyžaduje, aby byly energeticky náročné průmyslové a obchodní procesy prováděny spíše mimo špičku než během ní, aby se snížila spotřeba a napětí v elektrické síti. I služby v oblasti přerušitelnosti, které jsou síti poskytovány, jsou ekonomicky užitečné. Ty totiž spočívají v tom, že dotčený průmyslový uživatel umožní provozovateli soustavy, aby po upozornění v krátkém předstihu (od několika vteřin do dvou hodin) a na dlouhou dobu (od jedné do dvanácti hodin) přerušil dodávku. Tak tomu bylo v případě příslušných regulovaných sazeb ve Španělsku. |
| --- | --- |

(116)

Dodatečné slevy, které byly k dispozici v rámci regulovaných sazeb za řízení odběru (např. modulace zátěže, přerušitelnost), umožňovaly, aby uživatelé, kteří tyto služby poskytují, měli na regulovaném trhu nižší průměrné ceny (22). Tyto slevy, jimiž se rozhodnutí o zahájení řízení specificky nezabývá, byly odměnou za cenné služby pro síť ze strany poptávky, které vyžadovaly úpravy obchodních či průmyslových procesů, investice do nich či jejich omezení. Modulace zátěže vyžaduje, aby byly energeticky náročné průmyslové a obchodní procesy prováděny spíše mimo špičku než během ní, aby se snížila spotřeba a napětí v elektrické síti. I služby v oblasti přerušitelnosti, které jsou síti poskytovány, jsou ekonomicky užitečné. Ty totiž spočívají v tom, že dotčený průmyslový uživatel umožní provozovateli soustavy, aby po upozornění v krátkém předstihu (od několika vteřin do dvou hodin) a na dlouhou dobu (od jedné do dvanácti hodin) přerušil dodávku. Tak tomu bylo v případě příslušných regulovaných sazeb ve Španělsku.

| (117) | Přínosy těchto služeb z hlediska zajištění kontinuity dodávek elektřiny se uznávají v právních předpisech EU. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/89/ES ze dne 18. ledna 2006 o opatřeních pro zabezpečení dodávek elektřiny a investic do infrastruktury (23) od členských států vyžaduje, aby zohledňovaly technologie pro řízení poptávky a přijímaly opatření k odstranění překážek, které brání využívání smluv na přerušitelný odběr elektřiny, aby byla zachována rovnováha mezi nabídkou a poptávkou. Tyto služby doplňují, a mohou dokonce nahradit jiné způsoby regulace, které provozovatelé sítě používají, aby se v elektrické síti zaručil soulad mezi poptávkou a nabídkou, a tím se zabránilo přerušením a výpadkům, které jsou sociálně a ekonomicky nákladné a mohou být podnětem k uložení sankcí či vzniku odpovědnosti. |
| --- | --- |

(117)

Přínosy těchto služeb z hlediska zajištění kontinuity dodávek elektřiny se uznávají v právních předpisech EU. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/89/ES ze dne 18. ledna 2006 o opatřeních pro zabezpečení dodávek elektřiny a investic do infrastruktury (23) od členských států vyžaduje, aby zohledňovaly technologie pro řízení poptávky a přijímaly opatření k odstranění překážek, které brání využívání smluv na přerušitelný odběr elektřiny, aby byla zachována rovnováha mezi nabídkou a poptávkou. Tyto služby doplňují, a mohou dokonce nahradit jiné způsoby regulace, které provozovatelé sítě používají, aby se v elektrické síti zaručil soulad mezi poptávkou a nabídkou, a tím se zabránilo přerušením a výpadkům, které jsou sociálně a ekonomicky nákladné a mohou být podnětem k uložení sankcí či vzniku odpovědnosti.

| (118) | Právě v případě Španělska jsou tyto služby obzvláště cenné, neboť v roce 2005 neexistovala výrazná kapacita propojení s jinými členskými státy a docházelo k rozsáhlému zavádění nestálých dodávek elektrické energie z obnovitelných zdrojů. Rozsah ekonomické hodnoty těchto služeb a potenciálních nákladů, jejichž vzniku se může v elektroenergetické soustavě předejít, lze znázornit pomocí nákladů, které vynakládá španělský provozovatel sítě Red Eléctrica de España v souvislosti s pořizováním vyrovnávacích služeb. V roce 2005 uvedený provozovatel zaplatil v průměru 65 EUR/MWh za služby sekundární regulace ke zvýšení energie (dodání dodatečné energie do sítě po dobu od 15 vteřin do 15 minut s cílem vyrovnat síť). Pokud jde o terciární regulaci ke zvýšení energie (dodání dodatečné energie do sítě po dobu od 15 minut do 2 hodin s cílem obnovit zásoby energie sekundární regulace), průměrná cena v roce 2005 byla 78 EUR/MWh, přičemž se zvyšovala až na 600 EUR/MWh (24). Tím, že vyrovnávají poptávku a přesměrovávají ji mimo špičku (modulace zátěže) nebo poskytují kapacitu ke snížení odběru v kritických situacích (přerušitelné služby), se slevy z příslušných regulovaných sazeb (např. přibližně 32 EUR/MWh ze sazby 3.4) zdají být ekonomicky opodstatněné. |
| --- | --- |

(118)

Právě v případě Španělska jsou tyto služby obzvláště cenné, neboť v roce 2005 neexistovala výrazná kapacita propojení s jinými členskými státy a docházelo k rozsáhlému zavádění nestálých dodávek elektrické energie z obnovitelných zdrojů. Rozsah ekonomické hodnoty těchto služeb a potenciálních nákladů, jejichž vzniku se může v elektroenergetické soustavě předejít, lze znázornit pomocí nákladů, které vynakládá španělský provozovatel sítě Red Eléctrica de España v souvislosti s pořizováním vyrovnávacích služeb. V roce 2005 uvedený provozovatel zaplatil v průměru 65 EUR/MWh za služby sekundární regulace ke zvýšení energie (dodání dodatečné energie do sítě po dobu od 15 vteřin do 15 minut s cílem vyrovnat síť). Pokud jde o terciární regulaci ke zvýšení energie (dodání dodatečné energie do sítě po dobu od 15 minut do 2 hodin s cílem obnovit zásoby energie sekundární regulace), průměrná cena v roce 2005 byla 78 EUR/MWh, přičemž se zvyšovala až na 600 EUR/MWh (24). Tím, že vyrovnávají poptávku a přesměrovávají ji mimo špičku (modulace zátěže) nebo poskytují kapacitu ke snížení odběru v kritických situacích (přerušitelné služby), se slevy z příslušných regulovaných sazeb (např. přibližně 32 EUR/MWh ze sazby 3.4) zdají být ekonomicky opodstatněné.

| (119) | Při neexistenci takovýchto slev u opatření k řízení poptávky byly sazby pro uživatele, kteří byli připojeni k síti vysokého napětí (sazby 1.4 a 2.4), na mnohem vyšší úrovni pohybující se mezi 58 a 61 EUR/MWh v případě základní sazby a na 76,20 EUR/MWh v případě průměrné skutečné ceny. Ve srovnání s termínovanými tržními cenami ve výši 31,05 EUR/MWh, které byly k dispozici v období od ledna do prosince 2005, nelze mít za to, že tržní ceny jsou vyšší než regulované sazby použitelné u převážné většiny průmyslových a komerčních uživatelů s vysokou spotřebou energie. |
| --- | --- |

(119)

Při neexistenci takovýchto slev u opatření k řízení poptávky byly sazby pro uživatele, kteří byli připojeni k síti vysokého napětí (sazby 1.4 a 2.4), na mnohem vyšší úrovni pohybující se mezi 58 a 61 EUR/MWh v případě základní sazby a na 76,20 EUR/MWh v případě průměrné skutečné ceny. Ve srovnání s termínovanými tržními cenami ve výši 31,05 EUR/MWh, které byly k dispozici v období od ledna do prosince 2005, nelze mít za to, že tržní ceny jsou vyšší než regulované sazby použitelné u převážné většiny průmyslových a komerčních uživatelů s vysokou spotřebou energie.

| (120) | Z toho vyplývá, že ačkoli ceny zaznamenané na organizovaném trhu s elektřinou nepředstavují vhodné měřítko pro srovnání cen elektřiny, které platí velcí průmysloví a komerční uživatelé, skutečné tržní ceny použitelné na dodávky elektřiny konečným uživatelům, kterým byla energie v roce 2005 dodávána za regulované sazby, byly v souladu s příslušnými úrovněmi regulovaných sazeb. |
| --- | --- |

(120)

Z toho vyplývá, že ačkoli ceny zaznamenané na organizovaném trhu s elektřinou nepředstavují vhodné měřítko pro srovnání cen elektřiny, které platí velcí průmysloví a komerční uživatelé, skutečné tržní ceny použitelné na dodávky elektřiny konečným uživatelům, kterým byla energie v roce 2005 dodávána za regulované sazby, byly v souladu s příslušnými úrovněmi regulovaných sazeb.

6.   ZÁVĚRY OHLEDNĚ OPATŘENÍ

| (121) | Vzhledem k výše uvedeným úvahám se Komise domnívá, že bylo prokázáno zaprvé to, že společnosti, kterým byla elektřina dodávána za souhrnné regulované sazby, neměly z úrovně těchto sazeb žádnou výhodu, a zadruhé – s ohledem na to, že se Španělsko zavázalo, že dané opatření změní, – že předmětným společnostem bude za prodlení při splácení části jejich účtů za elektřinu v roce 2005 účtován přiměřený úrok. |
| --- | --- |

(121)

Vzhledem k výše uvedeným úvahám se Komise domnívá, že bylo prokázáno zaprvé to, že společnosti, kterým byla elektřina dodávána za souhrnné regulované sazby, neměly z úrovně těchto sazeb žádnou výhodu, a zadruhé – s ohledem na to, že se Španělsko zavázalo, že dané opatření změní, – že předmětným společnostem bude za prodlení při splácení části jejich účtů za elektřinu v roce 2005 účtován přiměřený úrok.

| (122) | Dotčené opatření proto uživatele z řad podniků nijak ekonomicky nezvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní, není nutné zkoumat, zda byla splněna ostatní kritéria. |
| --- | --- |

(122)

Dotčené opatření proto uživatele z řad podniků nijak ekonomicky nezvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní, není nutné zkoumat, zda byla splněna ostatní kritéria.

| (123) | Komise tudíž dospěla k závěru, že s ohledem na režim, který Španělsko zavedlo, aby zpětně získalo dluh konečných uživatelů vůči elektroenergetické soustavě, nepředstavoval systém sazeb aplikovaný v roce 2005 státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Tento závěr se týká situace a období, na které se vztahuje stížnost, aniž je jím dotčeno jakékoli posouzení, které Komise případně provede u opatření přijatých Španělskem po roce 2005, |
| --- | --- |

(123)

Komise tudíž dospěla k závěru, že s ohledem na režim, který Španělsko zavedlo, aby zpětně získalo dluh konečných uživatelů vůči elektroenergetické soustavě, nepředstavoval systém sazeb aplikovaný v roce 2005 státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Tento závěr se týká situace a období, na které se vztahuje stížnost, aniž je jím dotčeno jakékoli posouzení, které Komise případně provede u opatření přijatých Španělskem po roce 2005,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Systém regulovaných sazeb aplikovaný Španělským královstvím v roce 2005 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 4. února 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 43, 27.2.2007, s. 9.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Podle čl. 12 odst. 2 zákona 54/1997 se sazby za elektřinu v zásadě stanovovaly jednou ročně, v průběhu roku je však bylo možné upravit.

3

(4)  Podle článku 8 královského dekretu č. 1432/2002 nebylo možné zvýšit průměrnou sazbu o více než 1,40 % (meziročně); individuální sazby se mohly zvýšit pouze o procentní podíl rovný zvýšení průměrné sazby: + 0,60 % (celkově 2 %).

4

(5)  Královský dekret č. 2392/2004 ze dne 30. prosince 2004, kterým se stanoví sazby za elektřinu na rok 2005. Úřední věstník BOE č. 315, s. 42766.

5

(6)  Královský dekret č. 5/2005 ze dne 11. března 2005 o naléhavých reformách ke zvýšení produktivity a ke zlepšení v zadávání veřejných zakázek. Úřední věstník BOE č. 62, 14.3.2005, s. 8832.

6

(7)  Náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí jsou nedobytné ztráty, které utrpěli zavedení poskytovatelé elektřiny v důsledku investic uskutečněných před liberalizací. Komise schválila poskytnutí kompenzační podpory na pokrytí takovýchto ztrát na základě kritérií vymezených v metodice pro náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí (sdělení Komise o metodice analýzy státních podpor v případě nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí), a to dopisem SG (2001) D/290869 ze dne 6. srpna 2001. Rozhodnutím SG (2001) D/290553 ze dne 25. července 2001 ve věci NN 49/99 Komise povolila Španělsku, aby poskytovalo za takové náklady do roku 2008 kompenzaci týmž společnostem, které byly požádány o předběžné financování schodku z roku 2005.

7

(8)  První dodatečné ustanovení královského dekretu č. 809/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se od 1. července 2006 revidují sazby za elektřinu. Úřední věstník BOE č. 156, 1.7.2006.

8

(9)  Španělsko liberalizovalo maloobchodní trh s elektřinou dříve, než požadovaly směrnice o elektřině z let 1996 a 2003, které stanovily harmonogramy pro liberalizaci pro konečné uživatele z řad podniků (počínaje těmi největšími) v rozmezí let 1999 a 2004 a liberalizace segmentu domácností byla podle nich povinná teprve od 1. července 2007.

9

(10)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37.

10

(11)  Směrnice o elektřině z roku 2003 v čl. 3 odst. 3 stanoví: „Členské státy zabezpečí, aby alespoň všichni zákazníci v domácnostech, a pokud to členské státy uznají za vhodné, i malé podniky (především podniky s méně než 50 zaměstnanci a s ročním obratem nebo bilanční sumou nejvýše 10 miliónů eur) mohli využívat univerzální služby, což znamená mít na jejich území právo na dodávky elektřiny ve stanovené kvalitě za přiměřené, jednoduše a jasně srovnatelné a průhledné ceny. Aby zabezpečily poskytování univerzální služby, mohou členské státy určit dodavatele poslední instance.“

11

(12)  Centrica sama rozdělila odběratele do pěti skupin. Toto rozdělení neodpovídá struktuře regulovaných sazeb zveřejněné v každoročním dekretu o sazbách, jak je popsáno v 17. bodě odůvodnění.

12

(13)  Viz příloha A písm. b) a c) směrnice o elektřině.

13

(14)  Stanovisko generálního advokáta ve spojených věcech Van Calster, C-261/01 a C-262/01, bod 41.

14

(15)  Rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech Van Calster, C-261/01, tamtéž, body 49 a 50.

15

(16)  Rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2001, státní podpora N 49/99 – Španělsko. Přechodný režim pro trh s elektřinou.

16

(17)  Dopis Komise Spojenému království ze dne 27. února 2002 (státní podpora N 661/99).

17

(18)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

18

(19)  Wilson, R. (1993), Nonlinear Pricing, Oxford University Press.

19

Nonlinear Pricing

(20)  Castro Rodríguez, F. (1999), Wright tariffs in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption, Utilities Policy, s. 17–31.

20

Wright tariffs in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption, Utilities Policy

(21)  Rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 17. března 1993 ve spojených věcech C-72/91 a C-73/91, bod 21: „Daný systém se nesnaží prostřednictvím svého záměru ani obecné struktury vytvořit výhodu, která by pro stát představovala další zátěž.“

21

(22)  Hlavním zdrojem, z něhož čerpá údaje rozhodnutí o zahájení řízení, je zpráva regulačního orgánu CNE: „El Consumo Eléctrico en el Mercado Peninsular en el Año 2005“, 25.7.2006, oddíl 2. U velkých průmyslových odběratelů (přerušitelné dodávky a sazba THP) zpráva uvádí, že silná modulace zátěže s dodávkami v době mimo špičku, která vyžaduje úpravy výrobních procesů, umožňuje poskytnout značné slevy z hlavní sazby.

22

(23)  Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 22. viz čl. 3 odst. 3 písm. c) a čl. 5 odst. 2 písm. b).

23

(24)  El Sistema Eléctrico Español 2005, s. 54 a 55, Red Eléctrica de España.

24

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/45

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 4. února 2014

o španělských sazbách za elektřinu: distributoři SA.36559 (C 3/07) (ex NN 66/06) opatření Španělska

(oznámeno pod číslem C(2013) 7743)

(Pouze španělské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2014/457/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) vznesly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 27. dubna 2006 podniky Céntrica plc a Céntrica Energía S.L.U. (dále souhrnně označovány pouze jako „Céntrica“) podaly Komisi stížnost ohledně systému regulovaných sazeb za elektřinu, který Španělsko aplikovalo v roce 2005. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 27. dubna 2006 podniky Céntrica plc a Céntrica Energía S.L.U. (dále souhrnně označovány pouze jako „Céntrica“) podaly Komisi stížnost ohledně systému regulovaných sazeb za elektřinu, který Španělsko aplikovalo v roce 2005.

| (2) | Dopisem ze dne 27. července 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí poskytly informace o výše uvedeném opatření. Komise tyto informace obdržela dopisem ze dne 22. srpna 2006. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 27. července 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí poskytly informace o výše uvedeném opatření. Komise tyto informace obdržela dopisem ze dne 22. srpna 2006.

| (3) | Dne 12. října 2006 byla věc zaevidována jako neoznámená podpora (věc NN 66/06). |
| --- | --- |

(3)

Dne 12. října 2006 byla věc zaevidována jako neoznámená podpora (věc NN 66/06).

| (4) | Dopisem ze dne 9. listopadu 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí k výše uvedenému opatření poskytly dodatečná objasnění. Španělské orgány odpověděly dopisem ze dne 12. prosince 2006. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 9. listopadu 2006 Komise požádala španělské orgány, aby jí k výše uvedenému opatření poskytly dodatečná objasnění. Španělské orgány odpověděly dopisem ze dne 12. prosince 2006.

| (5) | Dopisem ze dne 24. ledna 2007 Komise informovala španělské orgány, že se v souvislosti s uvedeným opatřením rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 24. ledna 2007 Komise informovala španělské orgány, že se v souvislosti s uvedeným opatřením rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU).

| (6) | Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedenému opatření předložily připomínky. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedenému opatření předložily připomínky.

| (7) | Španělsko předložilo své připomínky v dopise ze dne 26. února 2007. |
| --- | --- |

(7)

Španělsko předložilo své připomínky v dopise ze dne 26. února 2007.

| (8) | Komisi podaly připomínky tyto zúčastněné strany: galicijská samospráva (dopis ze dne 23. března 2007), podnik Céntrica (dopisy ze dne 26. března 2007 a 3. července 2007), ACIE – sdružení nezávislých dodavatelů energie (dopis ze dne 26. března 2007), asturská samospráva (dopis ze dne 27. března 2007), AEGE – sdružení uživatelů s vysokou spotřebou energie (dopis ze dne 2. dubna 2007), Asturiana de Zinc – AZSA (dopis ze dne 3. dubna 2007), Ferroatlántica – výrobce kovů (dopis ze dne 3. dubna 2007), Alcoa (dopis ze dne 3. dubna 2007), UNESA – španělské elektroenergetické sdružení (dopis ze dne 25. dubna 2007), ENEL Viesgo (dopis ze dne 26. dubna 2007), Iberdrola (dopis ze dne 26. dubna 2007), Unión Fenosa Distribución (dopis ze dne 27. dubna 2007), Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007) a Endesa Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007). |
| --- | --- |

(8)

Komisi podaly připomínky tyto zúčastněné strany: galicijská samospráva (dopis ze dne 23. března 2007), podnik Céntrica (dopisy ze dne 26. března 2007 a 3. července 2007), ACIE – sdružení nezávislých dodavatelů energie (dopis ze dne 26. března 2007), asturská samospráva (dopis ze dne 27. března 2007), AEGE – sdružení uživatelů s vysokou spotřebou energie (dopis ze dne 2. dubna 2007), Asturiana de Zinc – AZSA (dopis ze dne 3. dubna 2007), Ferroatlántica – výrobce kovů (dopis ze dne 3. dubna 2007), Alcoa (dopis ze dne 3. dubna 2007), UNESA – španělské elektroenergetické sdružení (dopis ze dne 25. dubna 2007), ENEL Viesgo (dopis ze dne 26. dubna 2007), Iberdrola (dopis ze dne 26. dubna 2007), Unión Fenosa Distribución (dopis ze dne 27. dubna 2007), Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007) a Endesa Distribución Eléctrica (dopis ze dne 27. dubna 2007).

| (9) | Prostřednictvím dopisů ze dne 15. května a 6. července 2007 Komise předala připomínky zúčastněných stran španělským orgánům a dala jim příležitost, aby na tyto připomínky zareagovaly; připomínky španělských orgánů byly obdrženy v dopise ze dne 2. srpna 2007. |
| --- | --- |

(9)

Prostřednictvím dopisů ze dne 15. května a 6. července 2007 Komise předala připomínky zúčastněných stran španělským orgánům a dala jim příležitost, aby na tyto připomínky zareagovaly; připomínky španělských orgánů byly obdrženy v dopise ze dne 2. srpna 2007.

| (10) | Céntrica poskytla další informace v dopisech ze dne 1. června 2007, 28. srpna 2007, 4. února 2008 a 1. března 2008. |
| --- | --- |

(10)

Céntrica poskytla další informace v dopisech ze dne 1. června 2007, 28. srpna 2007, 4. února 2008 a 1. března 2008.

| (11) | V dopisech ze dne 30. července 2009, 19. března 2010, 6. října 2011, 12. dubna 2012, 31. srpna 2012, 4. února 2013 a 17. července 2013 Komise požádala španělské orgány, aby jí dané opatření dále objasnily. Španělské orgány odpověděly dopisy ze dne 5. října 2009, 26. dubna 2010, 7. prosince 2011, 12. června 2012, 18. října 2012, 11. února 2013 a 4. října 2013. |
| --- | --- |

(11)

V dopisech ze dne 30. července 2009, 19. března 2010, 6. října 2011, 12. dubna 2012, 31. srpna 2012, 4. února 2013 a 17. července 2013 Komise požádala španělské orgány, aby jí dané opatření dále objasnily. Španělské orgány odpověděly dopisy ze dne 5. října 2009, 26. dubna 2010, 7. prosince 2011, 12. června 2012, 18. října 2012, 11. února 2013 a 4. října 2013.

| (12) | Dne 19. dubna 2013 byla věc rozdělena na dvě části: věc SA.21817 (C 3/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro konečné uživatele elektřiny, a věc SA.36559 (C 3/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro distributory elektřiny. Toto rozhodnutí se zabývá pouze podporou pro distributory elektřiny. |
| --- | --- |

(12)

Dne 19. dubna 2013 byla věc rozdělena na dvě části: věc SA.21817 (C 3/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro konečné uživatele elektřiny, a věc SA.36559 (C 3/07, ex NN 66/06), která se týká podpory pro distributory elektřiny. Toto rozhodnutí se zabývá pouze podporou pro distributory elektřiny.

PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

ŠPANĚLSKÁ ELEKTROENERGETICKÁ SOUSTAVA V ROCE 2005

Rozlišení mezi regulovanými a neregulovanými činnostmi

| (13) | V legislativním rámci stanoveném zákonem 54/1997 ze dne 27. listopadu 1997 (Ley del sector eléctrico), který je základním kamenem španělské elektroenergetické soustavy, se zásadně rozlišuje mezi regulovanými a liberalizovanými činnostmi. |
| --- | --- |

(13)

V legislativním rámci stanoveném zákonem 54/1997 ze dne 27. listopadu 1997 (Ley del sector eléctrico), který je základním kamenem španělské elektroenergetické soustavy, se zásadně rozlišuje mezi regulovanými a liberalizovanými činnostmi.

| (14) | Výroba, dovoz, vývoz a maloobchodní dodávky elektřiny představují činnosti liberalizované, tedy činnosti, které mohou hospodářské subjekty volně vykonávat za tržních podmínek a u nichž stát neprovádí přísnou regulační kontrolu, např. kontrolu cen a dodacích podmínek. |
| --- | --- |

(14)

Výroba, dovoz, vývoz a maloobchodní dodávky elektřiny představují činnosti liberalizované, tedy činnosti, které mohou hospodářské subjekty volně vykonávat za tržních podmínek a u nichž stát neprovádí přísnou regulační kontrolu, např. kontrolu cen a dodacích podmínek.

| (15) | Naopak distribuce, přenos a činnosti prováděné tržním provozovatelem (3) a provozovatelem soustavy (4) jsou plně regulovány státem. Tyto činnosti bývají obvykle regulovány státem v jakékoli elektroenergetické soustavě, neboť provozovatelé, kteří je provádějí, jsou de facto nebo de jure držiteli monopolu a v opačném případě by nebyli nijak omezováni v porušování pravidel hospodářské soutěže a mohli by si účtovat monopolistické ceny převyšující běžnou tržní cenu. |
| --- | --- |

(15)

Naopak distribuce, přenos a činnosti prováděné tržním provozovatelem (3) a provozovatelem soustavy (4) jsou plně regulovány státem. Tyto činnosti bývají obvykle regulovány státem v jakékoli elektroenergetické soustavě, neboť provozovatelé, kteří je provádějí, jsou de facto nebo de jure držiteli monopolu a v opačném případě by nebyli nijak omezováni v porušování pravidel hospodářské soutěže a mohli by si účtovat monopolistické ceny převyšující běžnou tržní cenu.

Čistá distribuce a dodávky za regulované sazby

| (16) | V roce 2005 distribuce ve španělské elektroenergetické soustavě zahrnovala tři druhy regulované činnosti. První byla čistá distribuce. Čistá distribuce sestává z přepravy elektřiny distribučními sítěmi do míst odběru, a nejsou-li k dispozici alternativní sítě, představuje monopol. Druhý typ činnosti zahrnuje některé komerční řídicí činnosti, které jsou úzce spjaty s distribucí, např. odečítání elektroměrů, uzavírání smluv, fakturaci, poskytování zákaznických služeb atd. Třetím druhem regulované činnosti byly v roce 2005 dodávky za regulované sazby a tato činnost byla zákonem přidělena distributorům jako dodatek k jejich hlavnímu, právními předpisy stanovenému úkolu (řízení a zajišťování přístupu k elektrickým distribučním sítím) (5). Po reformě dokončené v roce 2009 již distributoři elektřinu za regulované sazby nedodávají. |
| --- | --- |

(16)

V roce 2005 distribuce ve španělské elektroenergetické soustavě zahrnovala tři druhy regulované činnosti. První byla čistá distribuce. Čistá distribuce sestává z přepravy elektřiny distribučními sítěmi do míst odběru, a nejsou-li k dispozici alternativní sítě, představuje monopol. Druhý typ činnosti zahrnuje některé komerční řídicí činnosti, které jsou úzce spjaty s distribucí, např. odečítání elektroměrů, uzavírání smluv, fakturaci, poskytování zákaznických služeb atd. Třetím druhem regulované činnosti byly v roce 2005 dodávky za regulované sazby a tato činnost byla zákonem přidělena distributorům jako dodatek k jejich hlavnímu, právními předpisy stanovenému úkolu (řízení a zajišťování přístupu k elektrickým distribučním sítím) (5). Po reformě dokončené v roce 2009 již distributoři elektřinu za regulované sazby nedodávají.

| (17) | Distributoři byli ze zákona povinni pořizovat elektřinu nutnou k zásobování regulovaných odběratelů na organizovaném velkoobchodním trhu („organizovaný trh“) za denní cenu (mezní systémová cena neboli „cena na organizovaném trhu“) nebo přímo od výrobců energie z obnovitelných zdrojů (6) a poté ji dále prodávat konečným odběratelům za příslušnou regulovanou sazbu. |
| --- | --- |

(17)

Distributoři byli ze zákona povinni pořizovat elektřinu nutnou k zásobování regulovaných odběratelů na organizovaném velkoobchodním trhu („organizovaný trh“) za denní cenu (mezní systémová cena neboli „cena na organizovaném trhu“) nebo přímo od výrobců energie z obnovitelných zdrojů (6) a poté ji dále prodávat konečným odběratelům za příslušnou regulovanou sazbu.

Úloha distributorů jako finančních zprostředkovatelů soustavy

| (18) | V roce 2005 měli koneční uživatelé k dispozici až 25 různých regulovaných sazeb v závislosti na úrovni spotřeby, profilu spotřeby a/nebo využití spotřeby a na napětí síťového připojení. Současně se na konečné uživatele vztahovalo devět dalších regulovaných poplatků za přístup k síti na volném trhu, které byly rovněž založeny na napětí přípojky a dalších vlastnostech (7). Na volném trhu hradili koneční uživatelé poplatky za přístup k síti dodavatelům a ti je předávali distributorům. Na regulovaném trhu byly poplatky za přístup k síti začleněny (zahrnuty) do regulované sazby „all-inclusive“, kterou platili koneční uživatelé distributorům. Od roku 2005 se ve Španělsku v systému regulovaných sazeb zavádí změny. Poslední z nich byla provedena v roce 2013, kdy Španělsko přijalo pro odvětví elektřiny nový legislativní rámec (zákon č. 24/13), který kromě jiných opatření obsahuje reformu regulace maloobchodních tržních cen. Španělsko oznámilo, že tento nový zákon a jeho prováděcí ustanovení budou v roce 2014 rozpracovány. |
| --- | --- |

(18)

V roce 2005 měli koneční uživatelé k dispozici až 25 různých regulovaných sazeb v závislosti na úrovni spotřeby, profilu spotřeby a/nebo využití spotřeby a na napětí síťového připojení. Současně se na konečné uživatele vztahovalo devět dalších regulovaných poplatků za přístup k síti na volném trhu, které byly rovněž založeny na napětí přípojky a dalších vlastnostech (7). Na volném trhu hradili koneční uživatelé poplatky za přístup k síti dodavatelům a ti je předávali distributorům. Na regulovaném trhu byly poplatky za přístup k síti začleněny (zahrnuty) do regulované sazby „all-inclusive“, kterou platili koneční uživatelé distributorům. Od roku 2005 se ve Španělsku v systému regulovaných sazeb zavádí změny. Poslední z nich byla provedena v roce 2013, kdy Španělsko přijalo pro odvětví elektřiny nový legislativní rámec (zákon č. 24/13), který kromě jiných opatření obsahuje reformu regulace maloobchodních tržních cen. Španělsko oznámilo, že tento nový zákon a jeho prováděcí ustanovení budou v roce 2014 rozpracovány.

| (19) | Úrovně souhrnných regulovaných sazeb a regulovaných poplatků za přístup k síti byly určovány předem na celý rok, obvykle před koncem roku N–1, v průběhu roku je však bylo možné upravit (8). Na roční zvýšení sazeb se však vztahoval strop (9). V zásadě se všechny úrovně sazeb a poplatků stanovovaly na základě prognózy takovým způsobem, aby se zaručilo, že regulované příjmy plynoucí z jejich uplatňování postačí k pokrytí celkových regulovaných nákladů spojených s elektroenergetickou soustavou. Tyto regulované náklady soustavy v roce 2005 zahrnovaly náklady na dodávky energie za souhrnné sazby, náklady na pořízení energie ze zvláštních režimů podpory (obnovitelné zdroje, kombinovaná výroba tepla a elektřiny atd.), náklady na přenos a distribuci, opatření pro řízení odběru, dodatečné náklady na výrobu elektřiny na španělských ostrovech, podporu pro místní uhlí, schodky z předchozích let atd. |
| --- | --- |

(19)

Úrovně souhrnných regulovaných sazeb a regulovaných poplatků za přístup k síti byly určovány předem na celý rok, obvykle před koncem roku N–1, v průběhu roku je však bylo možné upravit (8). Na roční zvýšení sazeb se však vztahoval strop (9). V zásadě se všechny úrovně sazeb a poplatků stanovovaly na základě prognózy takovým způsobem, aby se zaručilo, že regulované příjmy plynoucí z jejich uplatňování postačí k pokrytí celkových regulovaných nákladů spojených s elektroenergetickou soustavou. Tyto regulované náklady soustavy v roce 2005 zahrnovaly náklady na dodávky energie za souhrnné sazby, náklady na pořízení energie ze zvláštních režimů podpory (obnovitelné zdroje, kombinovaná výroba tepla a elektřiny atd.), náklady na přenos a distribuci, opatření pro řízení odběru, dodatečné náklady na výrobu elektřiny na španělských ostrovech, podporu pro místní uhlí, schodky z předchozích let atd.

| (20) | V regulačním uspořádání ve Španělsku distributoři byli (a stále jsou) hlavními finančními zprostředkovateli soustavy. Distributoři nakládali se všemi příjmy plynoucími ze systému regulovaných sazeb, tedy s poplatky za přístup k síti a příjmy ze souhrnných sazeb. Tyto příjmy, souhrnně označované jako „likvidní příjmy“, se používaly k pokrytí všech regulovaných nákladů v soustavě. Neexistovala žádná pravidla, která by vyčleňovala konkrétní kategorii příjmů nebo jejich část na konkrétní kategorii nákladů či na jejich část. Výsledkem bylo, že příjmy plynoucí z poplatků za přístup k síti nebyly zcela ani zčásti vyčleněny na financování vyšších nákladů na podporu elektřiny z obnovitelných zdrojů či nákladů na výrobu elektřiny na španělských ostrovech. |
| --- | --- |

(20)

V regulačním uspořádání ve Španělsku distributoři byli (a stále jsou) hlavními finančními zprostředkovateli soustavy. Distributoři nakládali se všemi příjmy plynoucími ze systému regulovaných sazeb, tedy s poplatky za přístup k síti a příjmy ze souhrnných sazeb. Tyto příjmy, souhrnně označované jako „likvidní příjmy“, se používaly k pokrytí všech regulovaných nákladů v soustavě. Neexistovala žádná pravidla, která by vyčleňovala konkrétní kategorii příjmů nebo jejich část na konkrétní kategorii nákladů či na jejich část. Výsledkem bylo, že příjmy plynoucí z poplatků za přístup k síti nebyly zcela ani zčásti vyčleněny na financování vyšších nákladů na podporu elektřiny z obnovitelných zdrojů či nákladů na výrobu elektřiny na španělských ostrovech.

| (21) | Zúčtování se uskutečňovalo v rámci procesu vyrovnání, který probíhal pod přímou kontrolou španělského regulačního orgánu, Comisión Nacional de Energía (dále jen „CNE“). Z likvidních příjmů byla rovněž čerpána odměna distributorů (za činnosti týkající se distribuce jako takové), a to poté, co byly od příjmů odečteny všechny ostatní náklady. |
| --- | --- |

(21)

Zúčtování se uskutečňovalo v rámci procesu vyrovnání, který probíhal pod přímou kontrolou španělského regulačního orgánu, Comisión Nacional de Energía (dále jen „CNE“). Z likvidních příjmů byla rovněž čerpána odměna distributorů (za činnosti týkající se distribuce jako takové), a to poté, co byly od příjmů odečteny všechny ostatní náklady.

Distributoři vs. dodavatelé a příslušné ceny

| (22) | V roce 2005 tedy na maloobchodním trhu s elektřinou ve Španělsku působily dvě kategorie provozovatelů: distributoři, kteří byli povinni prodávat elektřinu za regulované sazby, a dodavatelé, kteří prodávali elektřinu za svobodně dojednaných podmínek. Z historických důvodů jsou distributoři ve Španělsku součástí vertikálně integrovaných skupin, tj. zavedených hospodářských subjektů, které tradičně provozovaly distribuční sítě v konkrétních zeměpisných oblastech, což se změnilo pouze kvůli minulým fúzím a konsolidacím. Na regulovaném trhu si distributoři účtovali souhrnné sazby, které nerozlišovaly mezi náklady na pořízení energie a náklady na přístup k síti. |
| --- | --- |

(22)

V roce 2005 tedy na maloobchodním trhu s elektřinou ve Španělsku působily dvě kategorie provozovatelů: distributoři, kteří byli povinni prodávat elektřinu za regulované sazby, a dodavatelé, kteří prodávali elektřinu za svobodně dojednaných podmínek. Z historických důvodů jsou distributoři ve Španělsku součástí vertikálně integrovaných skupin, tj. zavedených hospodářských subjektů, které tradičně provozovaly distribuční sítě v konkrétních zeměpisných oblastech, což se změnilo pouze kvůli minulým fúzím a konsolidacím. Na regulovaném trhu si distributoři účtovali souhrnné sazby, které nerozlišovaly mezi náklady na pořízení energie a náklady na přístup k síti.

| (23) | Dodavatelé mohou buď patřit do vertikálně integrovaných skupin (které mají zpravidla samostatné divize pro výrobu, distribuci a dodávky), nebo mohou být novými tržními provozovateli. Noví tržní provozovatelé často nevlastní výrobní kapacitu a působí pouze na maloobchodním trhu. Jedním z těchto nových provozovatelů je i Céntrica. Na volném trhu si dodavatelé účtovali ceny, které musely pokrýt poplatek za přístup k síti (splatný distributorům), náklady na pořízení energie (náklady na pořízení energie na velkoobchodním trhu nebo náklady na vlastní výrobu v případě vertikálně integrované společnosti) a „obchodní rozpětí“, jež zahrnuje další náklady (náklady na uvádění na trh, systémy IT, fakturaci atd.) a také návratnost investovaného kapitálu. |
| --- | --- |

(23)

Dodavatelé mohou buď patřit do vertikálně integrovaných skupin (které mají zpravidla samostatné divize pro výrobu, distribuci a dodávky), nebo mohou být novými tržními provozovateli. Noví tržní provozovatelé často nevlastní výrobní kapacitu a působí pouze na maloobchodním trhu. Jedním z těchto nových provozovatelů je i Céntrica. Na volném trhu si dodavatelé účtovali ceny, které musely pokrýt poplatek za přístup k síti (splatný distributorům), náklady na pořízení energie (náklady na pořízení energie na velkoobchodním trhu nebo náklady na vlastní výrobu v případě vertikálně integrované společnosti) a „obchodní rozpětí“, jež zahrnuje další náklady (náklady na uvádění na trh, systémy IT, fakturaci atd.) a také návratnost investovaného kapitálu.

| (24) | V roce 2005 byla souběžná existence volného a regulovaného trhu, a zejména možnost, aby koneční uživatelé volně přecházeli z jednoho trhu na druhý, příčinou toho, že regulované sazby sloužily jako cenová reference (nebo faktický strop) pro ceny na volném trhu. Proto mohli dodavatelé provozovat činnost v daném tržním segmentu ziskově pouze tehdy, bylo-li obchodní rozpětí kladné, jinými slovy pokud existoval určitý prostor mezi maloobchodní cenou – v tomto případě regulovanou sazbou, na kterou měl odběratel nárok – a celkovými náklady dodavatele při obsluhování odběratelů. |
| --- | --- |

(24)

V roce 2005 byla souběžná existence volného a regulovaného trhu, a zejména možnost, aby koneční uživatelé volně přecházeli z jednoho trhu na druhý, příčinou toho, že regulované sazby sloužily jako cenová reference (nebo faktický strop) pro ceny na volném trhu. Proto mohli dodavatelé provozovat činnost v daném tržním segmentu ziskově pouze tehdy, bylo-li obchodní rozpětí kladné, jinými slovy pokud existoval určitý prostor mezi maloobchodní cenou – v tomto případě regulovanou sazbou, na kterou měl odběratel nárok – a celkovými náklady dodavatele při obsluhování odběratelů.

Sazební schodek v roce 2005

| (25) | Úroveň, na které byly stanoveny regulované sazby a poplatky za přístup k síti, v roce 2005 negenerovala dostatečné příjmy, aby soustava mohla získat zpět všechny náklady, které pak byly zpětně zdokumentovány za celý rok. Při konečném vyrovnání účtů za rok 2005, provedeném na konci roku regulačním orgánem CNE, byl zjištěn schodek ve výši 3,811 miliardy EUR. Nebylo to poprvé, kdy při zúčtování vznikl schodek, ale velikost schodku za rok 2005 neměla obdoby. Schodky již byly v nižší míře zaznamenány v letech 2000, 2001 a 2002. |
| --- | --- |

(25)

Úroveň, na které byly stanoveny regulované sazby a poplatky za přístup k síti, v roce 2005 negenerovala dostatečné příjmy, aby soustava mohla získat zpět všechny náklady, které pak byly zpětně zdokumentovány za celý rok. Při konečném vyrovnání účtů za rok 2005, provedeném na konci roku regulačním orgánem CNE, byl zjištěn schodek ve výši 3,811 miliardy EUR. Nebylo to poprvé, kdy při zúčtování vznikl schodek, ale velikost schodku za rok 2005 neměla obdoby. Schodky již byly v nižší míře zaznamenány v letech 2000, 2001 a 2002.

| (26) | Vláda mimo jiné podcenila skutečné náklady na pořizování elektřiny. Zatímco obecně vzato se spotřeba elektřiny u konečných uživatelů jak na regulovaném, tak volném trhu v roce 2005 vyvíjela přibližně podle prognóz z prosince 2004, v důsledku nepředpokládaných zvýšení cen během roku se velkoobchodní ceny v roce 2005 vyšplhaly na 62,4 EUR/MWh oproti 35,61 EUR/MWh v roce 2004, a průměrná velkoobchodní cena tak v roce 2005 dosáhla 59,47 EUR/MWh. Mezi příčiny tohoto zvýšení patří neobvykle suchý rok, kvůli němuž klesla výroba ve vodních elektrárnách o 55 %, nárůst cen ropy, dopad tržní ceny emisních povolenek CO2, které byly bezplatně obdrženy v rámci systému EU pro obchodování s emisemi, a nárůst poptávky po energii, který byl vyšší než růst HDP. |
| --- | --- |

(26)

Vláda mimo jiné podcenila skutečné náklady na pořizování elektřiny. Zatímco obecně vzato se spotřeba elektřiny u konečných uživatelů jak na regulovaném, tak volném trhu v roce 2005 vyvíjela přibližně podle prognóz z prosince 2004, v důsledku nepředpokládaných zvýšení cen během roku se velkoobchodní ceny v roce 2005 vyšplhaly na 62,4 EUR/MWh oproti 35,61 EUR/MWh v roce 2004, a průměrná velkoobchodní cena tak v roce 2005 dosáhla 59,47 EUR/MWh. Mezi příčiny tohoto zvýšení patří neobvykle suchý rok, kvůli němuž klesla výroba ve vodních elektrárnách o 55 %, nárůst cen ropy, dopad tržní ceny emisních povolenek CO2, které byly bezplatně obdrženy v rámci systému EU pro obchodování s emisemi, a nárůst poptávky po energii, který byl vyšší než růst HDP.

| (27) | Španělský regulační orgán CNE poukázal na to, že v roce 2005 souhrnné sazby v průměru neodrážely všechny náklady na dodávky, a zejména náklady na pořizování energie na velkoobchodním trhu. Jak konkrétně vyplývá z níže uvedeného grafu, ceny zahrnuté v průměrných souhrnných regulovaných sazbách byly nižší než ceny na velkoobchodním trhu s elektřinou pouze v pěti měsících, a sice od ledna do února roku 2005 a poté znovu od dubna do června 2005. Mezi říjnem 2006 a prosincem 2007 však nastal vývoj opačný: během tohoto čtrnáctiměsíčního období se průměrné velkoobchodní ceny prudce propadly pod ceny energie zahrnuté v průměrných regulovaných souhrnných sazbách a tento pokles čistě přesahoval rozdíl zaznamenaný v sedmi měsících roku 2005, kdy byly velkoobchodní ceny vyšší než ceny zahrnuté v souhrnných sazbách.

  Graf 1


  Vážené průměrné velkoobchodní ceny vs. cena energie zahrnutá v souhrnné sazbě



  Zdroj: CNE – Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gas y electricidad. Periodo 2005/2007 (Zpráva o vývoji hospodářské soutěže na trhu se zemním plynem a elektřinou. Období 2005/2007), s. 84. |
| --- | --- |

(27)

Španělský regulační orgán CNE poukázal na to, že v roce 2005 souhrnné sazby v průměru neodrážely všechny náklady na dodávky, a zejména náklady na pořizování energie na velkoobchodním trhu. Jak konkrétně vyplývá z níže uvedeného grafu, ceny zahrnuté v průměrných souhrnných regulovaných sazbách byly nižší než ceny na velkoobchodním trhu s elektřinou pouze v pěti měsících, a sice od ledna do února roku 2005 a poté znovu od dubna do června 2005. Mezi říjnem 2006 a prosincem 2007 však nastal vývoj opačný: během tohoto čtrnáctiměsíčního období se průměrné velkoobchodní ceny prudce propadly pod ceny energie zahrnuté v průměrných regulovaných souhrnných sazbách a tento pokles čistě přesahoval rozdíl zaznamenaný v sedmi měsících roku 2005, kdy byly velkoobchodní ceny vyšší než ceny zahrnuté v souhrnných sazbách.

Graf 1

Vážené průměrné velkoobchodní ceny vs. cena energie zahrnutá v souhrnné sazbě

Zdroj: CNE – Informe sobre la evolución de la competencia en los mercados de gas y electricidad. Periodo 2005/2007 (Zpráva o vývoji hospodářské soutěže na trhu se zemním plynem a elektřinou. Období 2005/2007), s. 84.

| (28) | Důležitým faktorem, který rovněž přispěl ke zvýšení celkových nákladů soustavy, byla vysoká úroveň podpory pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Zejména proto, že si výrobci energie z obnovitelných zdrojů mohli vybrat přímou účast na organizovaném trhu. V roce 2005 byla tato možnost obzvláště lákavá, a proto se do organizovaného trhu zapojilo více výrobců energie z obnovitelných zdrojů, než se očekávalo, což vedlo ke zvýšení nákladů souvisejících se soustavou. Kromě toho přímá podpora na náklady na elektřinu ze zvláštního režimu (z obnovitelných zdrojů, z kombinované výroby tepla a energie) neprodanou na organizovaném trhu, které se zaúčtovaly jako regulované náklady, dosáhla v roce 2005 částky 2,701 miliardy EUR, což představuje nárůst o 5,75 % ve srovnání s rokem 2004. Pro názornost, náklady soustavy spojené s přenosem a distribucí dosáhly v roce 2004 částky 4,142 miliardy EUR, v roce 2005 částky 4,410 miliardy EUR a v roce 2006 částky 4,567 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(28)

Důležitým faktorem, který rovněž přispěl ke zvýšení celkových nákladů soustavy, byla vysoká úroveň podpory pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Zejména proto, že si výrobci energie z obnovitelných zdrojů mohli vybrat přímou účast na organizovaném trhu. V roce 2005 byla tato možnost obzvláště lákavá, a proto se do organizovaného trhu zapojilo více výrobců energie z obnovitelných zdrojů, než se očekávalo, což vedlo ke zvýšení nákladů souvisejících se soustavou. Kromě toho přímá podpora na náklady na elektřinu ze zvláštního režimu (z obnovitelných zdrojů, z kombinované výroby tepla a energie) neprodanou na organizovaném trhu, které se zaúčtovaly jako regulované náklady, dosáhla v roce 2005 částky 2,701 miliardy EUR, což představuje nárůst o 5,75 % ve srovnání s rokem 2004. Pro názornost, náklady soustavy spojené s přenosem a distribucí dosáhly v roce 2004 částky 4,142 miliardy EUR, v roce 2005 částky 4,410 miliardy EUR a v roce 2006 částky 4,567 miliardy EUR.

Mechanismus přijatý za účelem předběžného financování a splacení schodku

| (29) | Vývoj schodku nezůstal bez povšimnutí. Již v březnu 2005, kdy bylo jasné, že vzniká sazební schodek, španělské orgány v článku 24 královského dekretu č. 5/2005 (10) stanovily, že prostředky nutné k překlenutí mezery mezi náklady a příjmy elektroenergetické soustavy budou poskytnuty pěti největšími „oprávněnými elektroenergetickými subjekty“, tedy subjekty, které jsou oprávněny obdržet kompenzaci za náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí (11), a to v procentním poměru:






  — | Iberdrola, S.A.: 35,01 %, |
| --- | --- | --- |

(29)

Vývoj schodku nezůstal bez povšimnutí. Již v březnu 2005, kdy bylo jasné, že vzniká sazební schodek, španělské orgány v článku 24 královského dekretu č. 5/2005 (10) stanovily, že prostředky nutné k překlenutí mezery mezi náklady a příjmy elektroenergetické soustavy budou poskytnuty pěti největšími „oprávněnými elektroenergetickými subjekty“, tedy subjekty, které jsou oprávněny obdržet kompenzaci za náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí (11), a to v procentním poměru:

—

Iberdrola, S.A.: 35,01 %,

| — | Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %, |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %,

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A: 6,08 %, |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A: 6,08 %,

| — | Endesa, S.A.: 44,16 %, |
| --- | --- |

—

Endesa, S.A.: 44,16 %,

| — | Elcogás, S.A.: 1,91 %. |
| --- | --- |

—

Elcogás, S.A.: 1,91 %.

| (30) | Záporná bilance na účtu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí by zavdala právo na splacení, tj. dotčené podniky by měly nárok pobírat příjmy od odběratelů elektřiny v budoucnosti. Společnosti mohly tato práva sekuritizovat a prodat na trhu. Předmětné společnosti jsou až na Elcogás S.A. mateřské společnosti vertikálně integrovaných skupin, které zpravidla provozují činnost jak v odvětví výroby elektřiny, tak v odvětví distribuce elektřiny (prostřednictvím svých distribučních divizí). Jak stanoví článek 24 královského dekretu č. 5/2005, motivy a kritéria, proč bylo pro účely předběžného financování schodku z roku 2005 určeno těchto pět společností, a nikoli jiné společnosti působící na španělském trhu s elektřinou, spočívají podle všeho v jejich právu na náhradu za náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí, a nikoli např. v jejich činnostech v odvětví distribuce. Elcogás S.A. byla a stále je společností, která působí výhradně v odvětví výroby elektřiny (12). Pro účely předběžného financování schodku v elektroenergetické soustavě v pozdějších letech Španělsko alternativně určilo mateřskou společnost subjektu (např. společnost Endesa S.A., Iberdrola S.A.) nebo její výrobní divizi (Endesa Generación S.A., Iberdrola Generación S.A. v královském dekretu č. 6/2009), nikdy však divizi distribuční (tedy Endesa Distribución Eléctrica, S.L., v plném rozsahu vlastněnou dceřinou společnost odpovědnou za distribuci elektřiny v rámci systému regulovaných sazeb v roce 2005). |
| --- | --- |

(30)

Záporná bilance na účtu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí by zavdala právo na splacení, tj. dotčené podniky by měly nárok pobírat příjmy od odběratelů elektřiny v budoucnosti. Společnosti mohly tato práva sekuritizovat a prodat na trhu. Předmětné společnosti jsou až na Elcogás S.A. mateřské společnosti vertikálně integrovaných skupin, které zpravidla provozují činnost jak v odvětví výroby elektřiny, tak v odvětví distribuce elektřiny (prostřednictvím svých distribučních divizí). Jak stanoví článek 24 královského dekretu č. 5/2005, motivy a kritéria, proč bylo pro účely předběžného financování schodku z roku 2005 určeno těchto pět společností, a nikoli jiné společnosti působící na španělském trhu s elektřinou, spočívají podle všeho v jejich právu na náhradu za náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí, a nikoli např. v jejich činnostech v odvětví distribuce. Elcogás S.A. byla a stále je společností, která působí výhradně v odvětví výroby elektřiny (12). Pro účely předběžného financování schodku v elektroenergetické soustavě v pozdějších letech Španělsko alternativně určilo mateřskou společnost subjektu (např. společnost Endesa S.A., Iberdrola S.A.) nebo její výrobní divizi (Endesa Generación S.A., Iberdrola Generación S.A. v královském dekretu č. 6/2009), nikdy však divizi distribuční (tedy Endesa Distribución Eléctrica, S.L., v plném rozsahu vlastněnou dceřinou společnost odpovědnou za distribuci elektřiny v rámci systému regulovaných sazeb v roce 2005).

| (31) | V červnu 2006 přijaly španělské orgány rozhodnutí o opatřeních, jimiž měl být schodek z roku 2005 vyrovnán z prostředků spotřebitelů elektřiny prostřednictvím regulovaných sazeb. Královským dekretem č. 809/2006 (13) španělské orgány stanovily, že schodek z roku 2005 (nebo přesněji práva na splacení udělená pěti vybraným podnikům) bude splacen spotřebiteli v průběhu 14,5 roku prostřednictvím zvláštního příplatku jak k souhrnným sazbám, tak k sazbám za přístup. Tento příplatek, vypočtený jako roční částka nutná k lineárnímu zpětnému získání čisté současné hodnoty schodku z roku 2005 v průběhu 14,5 let, byl stanoven na úrovni 1,378 % souhrnné sazby a 3,975 % sazby za přístup na rok 2006. Použitelná úroková sazba byla tříměsíční sazba Euribor. |
| --- | --- |

(31)

V červnu 2006 přijaly španělské orgány rozhodnutí o opatřeních, jimiž měl být schodek z roku 2005 vyrovnán z prostředků spotřebitelů elektřiny prostřednictvím regulovaných sazeb. Královským dekretem č. 809/2006 (13) španělské orgány stanovily, že schodek z roku 2005 (nebo přesněji práva na splacení udělená pěti vybraným podnikům) bude splacen spotřebiteli v průběhu 14,5 roku prostřednictvím zvláštního příplatku jak k souhrnným sazbám, tak k sazbám za přístup. Tento příplatek, vypočtený jako roční částka nutná k lineárnímu zpětnému získání čisté současné hodnoty schodku z roku 2005 v průběhu 14,5 let, byl stanoven na úrovni 1,378 % souhrnné sazby a 3,975 % sazby za přístup na rok 2006. Použitelná úroková sazba byla tříměsíční sazba Euribor.

| (32) | Tento příplatek byl považován za „specificky vyčleněný příspěvek“. Španělské orgány stanovily, že příjmy z příspěvku k financování schodku z roku 2005 poplynou na vkladový účet spravovaný regulačním orgánem CNE. Ten měl posléze finanční prostředky převádět vlastníkům práv na splacení, tedy elektrárenským podnikům, které financovaly schodek, nebo subjektům, které od nich následně práva na splacení koupily, a to podle podílu schodku, který každý z nich financoval. |
| --- | --- |

(32)

Tento příplatek byl považován za „specificky vyčleněný příspěvek“. Španělské orgány stanovily, že příjmy z příspěvku k financování schodku z roku 2005 poplynou na vkladový účet spravovaný regulačním orgánem CNE. Ten měl posléze finanční prostředky převádět vlastníkům práv na splacení, tedy elektrárenským podnikům, které financovaly schodek, nebo subjektům, které od nich následně práva na splacení koupily, a to podle podílu schodku, který každý z nich financoval.

Dopady úrovní sazeb na španělský trh

| (33) | V roce 2005 bylo 37,49 % poptávky po elektřině ve Španělsku uspokojováno na volném trhu. Toto množství odpovídá poměrně nízkému počtu spotřebitelů: na volném trhu kupovalo energii pouze 8,5 % spotřebitelů, 91,5 % i nadále využívalo regulovaných sazeb (pokles oproti roku 2004, kdy to bylo 97 % spotřebitelů). Hlavní kategorií na volném trhu byli odběratelé vysokého napětí (především průmysloví odběratelé): 38,9 % z nich uplatnilo možnost volby a v roce 2005 jejich nákupy představovaly 29 % celkové spotřeby elektrické energie v pevninském Španělsku. Převážná většina domácností a malých odběratelů nízkého napětí, kteří měli možnost volby od roku 2003 (14), stále využívala regulované sazby; v roce 2005 se však výrazný počet těchto odběratelů také rozhodl přejít na volný trh. K 31. prosinci 2005 bylo na volném trhu přes 2 miliony spotřebitelů (oproti 1,3 milionu v roce 2004). |
| --- | --- |

(33)

V roce 2005 bylo 37,49 % poptávky po elektřině ve Španělsku uspokojováno na volném trhu. Toto množství odpovídá poměrně nízkému počtu spotřebitelů: na volném trhu kupovalo energii pouze 8,5 % spotřebitelů, 91,5 % i nadále využívalo regulovaných sazeb (pokles oproti roku 2004, kdy to bylo 97 % spotřebitelů). Hlavní kategorií na volném trhu byli odběratelé vysokého napětí (především průmysloví odběratelé): 38,9 % z nich uplatnilo možnost volby a v roce 2005 jejich nákupy představovaly 29 % celkové spotřeby elektrické energie v pevninském Španělsku. Převážná většina domácností a malých odběratelů nízkého napětí, kteří měli možnost volby od roku 2003 (14), stále využívala regulované sazby; v roce 2005 se však výrazný počet těchto odběratelů také rozhodl přejít na volný trh. K 31. prosinci 2005 bylo na volném trhu přes 2 miliony spotřebitelů (oproti 1,3 milionu v roce 2004).

| (34) | Cenová výhoda, kterou v průměru skýtaly regulované sazby v roce 2005, by však měla být zvažována souběžně s (poněkud zpožděným) návratem spotřebitelů na regulovaný trh. Jak ukazuje tabulka 2, počet spotřebitelů na volném trhu v průběhu roku 2005 rostl, v roce 2006 však klesl, až se procentní podíl (8,15 %) dostal na úroveň prvního pololetí roku 2005. Analogicky lze říci, že pokles v množství energie dodávané konečným uživatelům na volném trhu, který byl pozorován v prosinci 2004, pokračoval také v první polovině roku 2005. V období od června do září 2005 se sice výrazně zpomalil, v prosinci 2005 a v průběhu celého roku 2006 však pokračoval.

  Tabulka 2


  Podíl míst dodávek a energie na volném trhu (jako procentní podíl celkového trhu) 2004–2006


















  Elektřina | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | březen | červen | září | prosinec | březen | červen | září | prosinec | březen | červen | září | prosinec |
| Jako % míst dodávek | 1,53 | 2,82 | 4,21 | 5,73 | 7,42 | 9,42 | 10,37 | 10,66 | 10,20 | 9,28 | 8,86 | 8,15 |
| Jako % energie | 29,30 | 33,60 | 36,19 | 33,57 | 33,15 | 35,34 | 41,39 | 37,41 | 29,38 | 27,10 | 25,74 | 24,87 |
| Zdroj: Zpráva CNE „Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006“ (Informační zpráva o dodávkách elektřiny a zemního plynu na degerulovaných trzích, aktualizace ze dne 31. prosince 2006). |

(34)

Cenová výhoda, kterou v průměru skýtaly regulované sazby v roce 2005, by však měla být zvažována souběžně s (poněkud zpožděným) návratem spotřebitelů na regulovaný trh. Jak ukazuje tabulka 2, počet spotřebitelů na volném trhu v průběhu roku 2005 rostl, v roce 2006 však klesl, až se procentní podíl (8,15 %) dostal na úroveň prvního pololetí roku 2005. Analogicky lze říci, že pokles v množství energie dodávané konečným uživatelům na volném trhu, který byl pozorován v prosinci 2004, pokračoval také v první polovině roku 2005. V období od června do září 2005 se sice výrazně zpomalil, v prosinci 2005 a v průběhu celého roku 2006 však pokračoval.

Tabulka 2

Podíl míst dodávek a energie na volném trhu (jako procentní podíl celkového trhu) 2004–2006

Elektřina

2004

2005

2006

březen

červen

září

prosinec

březen

červen

září

prosinec

březen

červen

září

prosinec

Jako % míst dodávek

1,53

2,82

4,21

5,73

7,42

9,42

10,37

10,66

10,20

9,28

8,86

8,15

Jako % energie

29,30

33,60

36,19

33,57

33,15

35,34

41,39

37,41

29,38

27,10

25,74

24,87

Zdroj: Zpráva CNE „Nota Informativa sobre los suministros de electricidad y gas natural en los mercados liberalizados, actualización 31 de diciembre de 2006“ (Informační zpráva o dodávkách elektřiny a zemního plynu na degerulovaných trzích, aktualizace ze dne 31. prosince 2006).

| (35) | Ačkoli dodavatelé začali ztráty pociťovat v polovině roku 2005, kdy začaly výrazně stoupat velkoobchodní ceny, dodavatelské smlouvy nebylo možné okamžitě vypovědět. Dodavatelé na volném trhu, zejména ti, kteří nedisponovali výrobní kapacitou, ale museli elektřinu pořizovat na velkoobchodním trhu, byli v důsledku toho nuceni vybrat si mezi tím, zda budou energii nabízet na volném trhu za ceny odpovídající regulovaným sazbám, a to navzdory možnosti, že jim vzniknou provozní ztráty, nebo zda si budou účtovat vyšší ceny, které by odrážely skutečné náklady na pořízení elektřiny, a tím ztratí podíl na trhu. |
| --- | --- |

(35)

Ačkoli dodavatelé začali ztráty pociťovat v polovině roku 2005, kdy začaly výrazně stoupat velkoobchodní ceny, dodavatelské smlouvy nebylo možné okamžitě vypovědět. Dodavatelé na volném trhu, zejména ti, kteří nedisponovali výrobní kapacitou, ale museli elektřinu pořizovat na velkoobchodním trhu, byli v důsledku toho nuceni vybrat si mezi tím, zda budou energii nabízet na volném trhu za ceny odpovídající regulovaným sazbám, a to navzdory možnosti, že jim vzniknou provozní ztráty, nebo zda si budou účtovat vyšší ceny, které by odrážely skutečné náklady na pořízení elektřiny, a tím ztratí podíl na trhu.

ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PODLE ČL. 108 ODST. 2 SFEU

| (36) | Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřování se opíralo o řadu různých důvodů, které jsou vysvětleny níže. |
| --- | --- |

(36)

Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřování se opíralo o řadu různých důvodů, které jsou vysvětleny níže.

| (37) | V rozhodnutí byly srovnány regulované sazby placené různými kategoriemi konečných uživatelů s odhadovanými cenami, které by uživatelé bývali museli zaplatit na volném trhu, pokud by regulované sazby neexistovaly, a byl vyvozen závěr, že většina kategorií uživatelů byla zřejmě zvýhodněna. Údajná podpora ve prospěch konečných uživatelů je předmětem samostatného rozhodnutí ve věci SA.21817 – Regulované sazby za elektřinu: spotřebitelé. |
| --- | --- |

(37)

V rozhodnutí byly srovnány regulované sazby placené různými kategoriemi konečných uživatelů s odhadovanými cenami, které by uživatelé bývali museli zaplatit na volném trhu, pokud by regulované sazby neexistovaly, a byl vyvozen závěr, že většina kategorií uživatelů byla zřejmě zvýhodněna. Údajná podpora ve prospěch konečných uživatelů je předmětem samostatného rozhodnutí ve věci SA.21817 – Regulované sazby za elektřinu: spotřebitelé.

| (38) | Pokud jde o distributory, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že podněcováním konečných uživatelů k tomu, aby se vrátili zpět na regulovaný trh, mohl systém poskytovat výhodu distributorům, kteří podle všeho u svých regulovaných činností těžili ze zaručeného ziskového rozpětí. Zdá se, že tato výhoda byla poskytnuta distributorům selektivně, neboť byli jedinými tržními provozovateli, jimž bylo povoleno prodávat elektřinu za regulované sazby. |
| --- | --- |

(38)

Pokud jde o distributory, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že podněcováním konečných uživatelů k tomu, aby se vrátili zpět na regulovaný trh, mohl systém poskytovat výhodu distributorům, kteří podle všeho u svých regulovaných činností těžili ze zaručeného ziskového rozpětí. Zdá se, že tato výhoda byla poskytnuta distributorům selektivně, neboť byli jedinými tržními provozovateli, jimž bylo povoleno prodávat elektřinu za regulované sazby.

| (39) | Rozhodnutí rovněž konstatovalo, že systém zahrnoval převod státních prostředků, neboť cenový příplatek použitý k uhrazení schodku představuje parafiskální poplatek a příjmy, které z něj plynou, procházejí před předáním konečným příjemcům přes španělský regulační orgán CNE (veřejný subjekt). Rozhodnutí dospělo k závěru, že s ohledem na příslušnou judikaturu Soudního dvora by tyto prostředky měly být považovány za prostředky státu. |
| --- | --- |

(39)

Rozhodnutí rovněž konstatovalo, že systém zahrnoval převod státních prostředků, neboť cenový příplatek použitý k uhrazení schodku představuje parafiskální poplatek a příjmy, které z něj plynou, procházejí před předáním konečným příjemcům přes španělský regulační orgán CNE (veřejný subjekt). Rozhodnutí dospělo k závěru, že s ohledem na příslušnou judikaturu Soudního dvora by tyto prostředky měly být považovány za prostředky státu.

| (40) | Vzhledem k tomu, že velcí koneční uživatelé i distributoři působí na trzích, které jsou obecně otevřené hospodářské soutěži a obchodu v rámci Unie, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že jsou splněna všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU a že opatření představuje státní podporu ve prospěch konečných uživatelů a distributorů. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k tomu, že velcí koneční uživatelé i distributoři působí na trzích, které jsou obecně otevřené hospodářské soutěži a obchodu v rámci Unie, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení dospěla k závěru, že jsou splněna všechna kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU a že opatření představuje státní podporu ve prospěch konečných uživatelů a distributorů.

| (41) | Když se zjistilo, že zřejmě nelze použít žádnou z odchylek stanovených v článku 107 SFEU, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení posuzováno, zda lze poskytování elektřiny za regulované sazby považovat za službu obecného hospodářského zájmu, a zda by tedy v takovém případě mohla být uplatněna odchylka stanovená v čl. 106 odst. 2 SFEU. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že v odvětví elektroenergetiky je vlastní rozhodovací prostor členských států při stanovování závazků veřejné služby omezen ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (15) („směrnice o elektřině“). Směrnice o elektřině od členských států vyžaduje, aby stanovily závazek poskytovat univerzální službu (a v jeho rámci konkrétně i právo na dodávky za přiměřené ceny), přičemž tato služba má být omezena pouze na spotřebitele z řad domácností a malé podniky (16). Rozhodnutí dospělo k závěru, že s přihlédnutím k výše uvedené směrnici nelze poskytování elektřiny za regulované sazby středním či velkým podnikům (nikoli však domácnostem a malým podnikům) považovat za službu obecného hospodářského zájmu v pravém slova smyslu. |
| --- | --- |

(41)

Když se zjistilo, že zřejmě nelze použít žádnou z odchylek stanovených v článku 107 SFEU, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení posuzováno, zda lze poskytování elektřiny za regulované sazby považovat za službu obecného hospodářského zájmu, a zda by tedy v takovém případě mohla být uplatněna odchylka stanovená v čl. 106 odst. 2 SFEU. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že v odvětví elektroenergetiky je vlastní rozhodovací prostor členských států při stanovování závazků veřejné služby omezen ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (15) („směrnice o elektřině“). Směrnice o elektřině od členských států vyžaduje, aby stanovily závazek poskytovat univerzální službu (a v jeho rámci konkrétně i právo na dodávky za přiměřené ceny), přičemž tato služba má být omezena pouze na spotřebitele z řad domácností a malé podniky (16). Rozhodnutí dospělo k závěru, že s přihlédnutím k výše uvedené směrnici nelze poskytování elektřiny za regulované sazby středním či velkým podnikům (nikoli však domácnostem a malým podnikům) považovat za službu obecného hospodářského zájmu v pravém slova smyslu.

| (42) | Komise tudíž vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda lze prvky podpory v regulovaných sazbách, které byly uplatňovány na jiné než malé podniky a na distributory, považovat za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(42)

Komise tudíž vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda lze prvky podpory v regulovaných sazbách, které byly uplatňovány na jiné než malé podniky a na distributory, považovat za slučitelné se společným trhem.

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (43) | Komise tím, že strany vyzvala, aby vznesly připomínky k rozhodnutí o zahájení důkladného vyšetřování, získala řadu podání ze strany velkých průmyslových odběratelů, distributorů, nezávislých dodavatelů a samospráv španělských autonomních oblastí. V tomto rozhodnutí budou zkoumány pouze připomínky týkající se postavení distributorů. |
| --- | --- |

(43)

Komise tím, že strany vyzvala, aby vznesly připomínky k rozhodnutí o zahájení důkladného vyšetřování, získala řadu podání ze strany velkých průmyslových odběratelů, distributorů, nezávislých dodavatelů a samospráv španělských autonomních oblastí. V tomto rozhodnutí budou zkoumány pouze připomínky týkající se postavení distributorů.

PŘIPOMÍNKY OD NEZÁVISLÝCH DODAVATELŮ

| (44) | Byly obdrženy připomínky od společnosti Céntrica a od Sdružení nezávislých dodavatelů energie (ACIE). Jejich argumenty a závěry jsou do značné míry totožné a bude o nich pojednáno společně. |
| --- | --- |

(44)

Byly obdrženy připomínky od společnosti Céntrica a od Sdružení nezávislých dodavatelů energie (ACIE). Jejich argumenty a závěry jsou do značné míry totožné a bude o nich pojednáno společně.

| (45) | Céntrica klade v podání hlavní důraz na údajnou státní podporu poskytnutou distributorům elektřiny. Poukazuje na to, že v roce 2005 byla průměrná nákupní cena elektřiny na velkoobchodním trhu o téměř 70 % vyšší než předpokládaná průměrná pořizovací cena začleněná do souhrnných sazeb, které stanovila vláda prostřednictvím královského dekretu č. 2329/2004. |
| --- | --- |

(45)

Céntrica klade v podání hlavní důraz na údajnou státní podporu poskytnutou distributorům elektřiny. Poukazuje na to, že v roce 2005 byla průměrná nákupní cena elektřiny na velkoobchodním trhu o téměř 70 % vyšší než předpokládaná průměrná pořizovací cena začleněná do souhrnných sazeb, které stanovila vláda prostřednictvím královského dekretu č. 2329/2004.

| (46) | V důsledku tohoto rozporu mezi prognózami a skutečnými náklady nestačily příjmy ze soustavy k pokrytí nákladů, a to především proto, že cena placená distributory za nákup elektřiny byla vyšší než regulovaná cena, za niž museli elektřinu prodat. Distributoři proto ve svém účetnictví zaznamenali schodek. Avšak kvůli tomu, že španělské orgány přijaly mechanismus, který měl mezeru v příjmech vyplnit (a který spočíval v tom, že se od způsobilých výrobců energie vyžadovalo, aby předběžně financovali schodek výměnou za pozdější finanční vyrovnání), zůstaly účty distributorů vyrovnané a jejich ztráty byly de facto kompenzovány státem. |
| --- | --- |

(46)

V důsledku tohoto rozporu mezi prognózami a skutečnými náklady nestačily příjmy ze soustavy k pokrytí nákladů, a to především proto, že cena placená distributory za nákup elektřiny byla vyšší než regulovaná cena, za niž museli elektřinu prodat. Distributoři proto ve svém účetnictví zaznamenali schodek. Avšak kvůli tomu, že španělské orgány přijaly mechanismus, který měl mezeru v příjmech vyplnit (a který spočíval v tom, že se od způsobilých výrobců energie vyžadovalo, aby předběžně financovali schodek výměnou za pozdější finanční vyrovnání), zůstaly účty distributorů vyrovnané a jejich ztráty byly de facto kompenzovány státem.

| (47) | S dodavateli na volném trhu bylo zacházeno odlišně, přestože utrpěli obdobné ztráty. Podle společnosti Céntrica a sdružení ACIE měli dodavatelé na volném trhu obdobné pořizovací náklady jako distributoři (17). Kromě toho byli de facto nuceni se přizpůsobit úrovni souhrnné sazby stanovené vládou pro každou z kategorií odběratelů, protože jinak by nebyli schopni získat nové odběratele ani si udržet ty stávající. Sdružení ACIE zejména poukazuje na to, že na počátku roku 2005 jeho členové uzavřeli smlouvy na základě vládních prognóz velkoobchodních cen a že později museli tyto smlouvy dodržovat, i když se ukázalo, že nejsou ziskové. V důsledku toho utrpěli nezávislí dodavatelé ztráty. Avšak na rozdíl od distributorů nebyly ztráty nezávislých dodavatelů vyrovnány státem. Céntrica vypočítala, že v roce 2005 utrpěla ztráty ve výši 10 milionů EUR. Podle sdružení ACIE byla z trhu nucena odejít řada dodavatelů, včetně společností Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía a RWE. |
| --- | --- |

(47)

S dodavateli na volném trhu bylo zacházeno odlišně, přestože utrpěli obdobné ztráty. Podle společnosti Céntrica a sdružení ACIE měli dodavatelé na volném trhu obdobné pořizovací náklady jako distributoři (17). Kromě toho byli de facto nuceni se přizpůsobit úrovni souhrnné sazby stanovené vládou pro každou z kategorií odběratelů, protože jinak by nebyli schopni získat nové odběratele ani si udržet ty stávající. Sdružení ACIE zejména poukazuje na to, že na počátku roku 2005 jeho členové uzavřeli smlouvy na základě vládních prognóz velkoobchodních cen a že později museli tyto smlouvy dodržovat, i když se ukázalo, že nejsou ziskové. V důsledku toho utrpěli nezávislí dodavatelé ztráty. Avšak na rozdíl od distributorů nebyly ztráty nezávislých dodavatelů vyrovnány státem. Céntrica vypočítala, že v roce 2005 utrpěla ztráty ve výši 10 milionů EUR. Podle sdružení ACIE byla z trhu nucena odejít řada dodavatelů, včetně společností Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía a RWE.

| (48) | Podle sdružení ACIE a společnosti Céntrica náhrada poskytnutá distributorům za jejich ztráty narušila hospodářskou soutěž, byla diskriminační vůči nezávislým dodavatelům a měla by být považována za státní podporu. Kromě toho, že Céntrica trvala na tom, že vyrovnání ztrát představuje samo o sobě výhodu, tvrdila, že zavedené subjekty na trhu (vertikálně integrované podniky) si mohly udržet svoje podíly na trhu a zabránit ztrátám tím, že mohly podněcovat odběratele k tomu, aby přešli od jejich ztrátových dodavatelských divizí k jejich divizím distribučním, které by případně obdržely náhradu. |
| --- | --- |

(48)

Podle sdružení ACIE a společnosti Céntrica náhrada poskytnutá distributorům za jejich ztráty narušila hospodářskou soutěž, byla diskriminační vůči nezávislým dodavatelům a měla by být považována za státní podporu. Kromě toho, že Céntrica trvala na tom, že vyrovnání ztrát představuje samo o sobě výhodu, tvrdila, že zavedené subjekty na trhu (vertikálně integrované podniky) si mohly udržet svoje podíly na trhu a zabránit ztrátám tím, že mohly podněcovat odběratele k tomu, aby přešli od jejich ztrátových dodavatelských divizí k jejich divizím distribučním, které by případně obdržely náhradu.

| (49) | Podle sdružení ACIE a společnosti Céntrica byla výhoda pro zavedené podniky „specifická“, tedy selektivní, jelikož z mechanismu financování a mechanismu kompenzace měli prospěch především distributoři, protože jim tyto mechanismy poskytly finanční a konkurenční výhodu oproti dodavatelům na volném trhu. Céntrica tvrdila, že rozdíl mezi distributory a dodavateli na volném trhu je čistě formální, jelikož obě kategorie se účastní hospodářské soutěže na témže trhu (maloobchodní prodej elektřiny), obě byly dotčeny souhrnnými sazbami (buď kvůli tomu, že byly uloženy zákonem, nebo proto, že ve skutečnosti fungovaly jako omezení tržních cen) a obě pořizovaly elektřinu za tutéž cenu a utrpěly tytéž ztráty. |
| --- | --- |

(49)

Podle sdružení ACIE a společnosti Céntrica byla výhoda pro zavedené podniky „specifická“, tedy selektivní, jelikož z mechanismu financování a mechanismu kompenzace měli prospěch především distributoři, protože jim tyto mechanismy poskytly finanční a konkurenční výhodu oproti dodavatelům na volném trhu. Céntrica tvrdila, že rozdíl mezi distributory a dodavateli na volném trhu je čistě formální, jelikož obě kategorie se účastní hospodářské soutěže na témže trhu (maloobchodní prodej elektřiny), obě byly dotčeny souhrnnými sazbami (buď kvůli tomu, že byly uloženy zákonem, nebo proto, že ve skutečnosti fungovaly jako omezení tržních cen) a obě pořizovaly elektřinu za tutéž cenu a utrpěly tytéž ztráty.

| (50) | Podle názoru společnosti Céntrica nebylo preferenční zacházení s distributory odůvodněno ničím, co by jakkoli souviselo s logikou a strukturou elektroenergetické soustavy, ani je nebylo možné považovat za náhradu za službu obecného hospodářského zájmu. Céntrica tvrdí, že systém porušil směrnici o elektřině, a to nejen kvůli diskriminační povaze režimu pro vyrovnání schodku, ale také kvůli tomu, že odběratelům bylo upřeno právo na transparentní ceny a sazby (18). Jelikož část ceny elektřiny splatná za rok 2005 byla odložena na budoucí roky, konečné účtované ceny nebyly spotřebitelům jasné. |
| --- | --- |

(50)

Podle názoru společnosti Céntrica nebylo preferenční zacházení s distributory odůvodněno ničím, co by jakkoli souviselo s logikou a strukturou elektroenergetické soustavy, ani je nebylo možné považovat za náhradu za službu obecného hospodářského zájmu. Céntrica tvrdí, že systém porušil směrnici o elektřině, a to nejen kvůli diskriminační povaze režimu pro vyrovnání schodku, ale také kvůli tomu, že odběratelům bylo upřeno právo na transparentní ceny a sazby (18). Jelikož část ceny elektřiny splatná za rok 2005 byla odložena na budoucí roky, konečné účtované ceny nebyly spotřebitelům jasné.

| (51) | Céntrica zastává názor, že selektivní výhoda v důsledku režimu pro vyrovnání schodku přinesla výhodu nejen distributorům, ale také vertikálně integrovaným podnikům, k nimž distributoři patřili. Podle společnosti Céntrica by měla být vertikálně integrovaná skupina pro účely uplatnění pravidel státní podpory vnímána jako jeden podnik. Céntrica tvrdí, že španělský systém umožňoval výrobním společnostem zvýšit ceny na velkoobchodním trhu a nadále vytvářet zisky. Za těchto okolností měly skupiny zájem na tom, aby si udržely tržní podíl, kterým disponovaly jejich distribuční divize. Proto by také vertikálně integrované skupiny měly být považovány za příjemce státní podpory. |
| --- | --- |

(51)

Céntrica zastává názor, že selektivní výhoda v důsledku režimu pro vyrovnání schodku přinesla výhodu nejen distributorům, ale také vertikálně integrovaným podnikům, k nimž distributoři patřili. Podle společnosti Céntrica by měla být vertikálně integrovaná skupina pro účely uplatnění pravidel státní podpory vnímána jako jeden podnik. Céntrica tvrdí, že španělský systém umožňoval výrobním společnostem zvýšit ceny na velkoobchodním trhu a nadále vytvářet zisky. Za těchto okolností měly skupiny zájem na tom, aby si udržely tržní podíl, kterým disponovaly jejich distribuční divize. Proto by také vertikálně integrované skupiny měly být považovány za příjemce státní podpory.

PŘIPOMÍNKY DISTRIBUTORŮ

| (52) | Připomínky byly obdrženy od sdružení UNESA (sdružení zastupující distributory) a od společností Iberdrola Distribución, Unión Fenosa Distribución, Enel Viesgo Distribución a Endesa Distribución. Jejich připomínky se do značné míry překrývají, a bude o nich proto pojednáno společně. |
| --- | --- |

(52)

Připomínky byly obdrženy od sdružení UNESA (sdružení zastupující distributory) a od společností Iberdrola Distribución, Unión Fenosa Distribución, Enel Viesgo Distribución a Endesa Distribución. Jejich připomínky se do značné míry překrývají, a bude o nich proto pojednáno společně.

| (53) | Distributoři (zastoupení sdružením UNESA) rozlišují mezi čistou distribucí a komerčními řídicími činnostmi, které považují za službu obecného hospodářského zájmu, na straně jedné a dodávkami za regulované sazby, které podle nich nezahrnovaly státní podporu, jelikož nebyly zdrojem finančního zvýhodnění, na straně druhé. |
| --- | --- |

(53)

Distributoři (zastoupení sdružením UNESA) rozlišují mezi čistou distribucí a komerčními řídicími činnostmi, které považují za službu obecného hospodářského zájmu, na straně jedné a dodávkami za regulované sazby, které podle nich nezahrnovaly státní podporu, jelikož nebyly zdrojem finančního zvýhodnění, na straně druhé.

| (54) | Distributoři připomínají, že právní podmínky, za nichž své činnosti vykonávali dodavatelé a distributoři, se značně lišily; distributoři museli pořizovat elektřinu pro dodávky za regulované sazby konkrétními způsoby (buď na organizovaném trhu, nebo od výrobců spadajících do „zvláštního režimu“), zatímco dodavatelé mohli o cenách volně vyjednávat. Distributoři nemohli odmítnout dodávky odběratelům s regulovanými sazbami a nemohli získat jiné odběratele než ty, kteří se rozhodli využívat regulované sazby. Distributoři nemohli ani nabízet doplňkové služby, zatímco dodavatelé si mohli volně stanovit dodavatelské podmínky. |
| --- | --- |

(54)

Distributoři připomínají, že právní podmínky, za nichž své činnosti vykonávali dodavatelé a distributoři, se značně lišily; distributoři museli pořizovat elektřinu pro dodávky za regulované sazby konkrétními způsoby (buď na organizovaném trhu, nebo od výrobců spadajících do „zvláštního režimu“), zatímco dodavatelé mohli o cenách volně vyjednávat. Distributoři nemohli odmítnout dodávky odběratelům s regulovanými sazbami a nemohli získat jiné odběratele než ty, kteří se rozhodli využívat regulované sazby. Distributoři nemohli ani nabízet doplňkové služby, zatímco dodavatelé si mohli volně stanovit dodavatelské podmínky.

| (55) | Níže uvedená tabulka shrnuje rozdíly mezi dodavateli na volném trhu a distributory, pokud jde o maloobchodní prodej elektřiny (19): | Povinnost dodávat | Potenciální trh | Pořizování energie |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dodavatelé | ne | všichni španělští uživatelé | jakýkoli mechanismus |
| Distributoři | ano | pouze uživatelé připojení k jejich sítím | na organizovaném trhu nebo od výrobců ve zvláštním režimu |
| | Velkoobchodní pořizovací cena | Prodejní cena | Ziskové rozpětí |
| Dodavatelé | volná | volná | rozpětí z prodeje |
| Distributoři | cena na organizovaném trhu nebo regulovaná cena ve „zvláštním režimu“ | regulované sazby | bez ziskového rozpětí |

(55)

Níže uvedená tabulka shrnuje rozdíly mezi dodavateli na volném trhu a distributory, pokud jde o maloobchodní prodej elektřiny (19):

Povinnost dodávat

Potenciální trh

Pořizování energie

Dodavatelé

ne

všichni španělští uživatelé

jakýkoli mechanismus

Distributoři

ano

pouze uživatelé připojení k jejich sítím

na organizovaném trhu nebo od výrobců ve zvláštním režimu

Velkoobchodní pořizovací cena

Prodejní cena

Ziskové rozpětí

Dodavatelé

volná

volná

rozpětí z prodeje

Distributoři

cena na organizovaném trhu nebo regulovaná cena ve „zvláštním režimu“

regulované sazby

bez ziskového rozpětí

| (56) | Distributoři tudíž dospěli k závěru, že dodavatelé na volném trhu vzhledem k odlišným právním a věcným podmínkám nekonkurovali distributorům, ale spíše regulovaným sazbám, které na trhu sloužily jako referenční cena. |
| --- | --- |

(56)

Distributoři tudíž dospěli k závěru, že dodavatelé na volném trhu vzhledem k odlišným právním a věcným podmínkám nekonkurovali distributorům, ale spíše regulovaným sazbám, které na trhu sloužily jako referenční cena.

| (57) | Distributoři tvrdí, že dodávání elektřiny za sazbu pro ně nebylo ziskové ani žádným způsobem výhodné. Zatímco u čisté distribuce a komerčních řídicích činností zahrnovala odměna distributorů ziskové rozpětí, z něhož byl zhodnocen investovaný kapitál, u dodávek za regulované sazby získali distributoři pouze náhradu za náklady bez jakéhokoli ziskového rozpětí. Zejména je třeba podotknout, že náklady „uznané“ distributorovi se zakládaly na průměrné vážené ceně placené za elektřinu během referenčního období. Za určitých okolností mohly být tyto uznané náklady nižší než skutečné celkové náklady distributora. Pokud regulovaný prodej dosáhl přebytku, tyto prostředky nezůstaly distributorovi, ale byly v rámci procesu zúčtování přiděleny na financování jiných obecných nákladů souvisejících se soustavou. Částka uznaná státem se rovnala rozdílu mezi průměrnou váženou cenou za pořízení elektřiny, který byl vynásoben množstvím energie, jež každý distributor přepravil, po opravě o standardní ztráty. |
| --- | --- |

(57)

Distributoři tvrdí, že dodávání elektřiny za sazbu pro ně nebylo ziskové ani žádným způsobem výhodné. Zatímco u čisté distribuce a komerčních řídicích činností zahrnovala odměna distributorů ziskové rozpětí, z něhož byl zhodnocen investovaný kapitál, u dodávek za regulované sazby získali distributoři pouze náhradu za náklady bez jakéhokoli ziskového rozpětí. Zejména je třeba podotknout, že náklady „uznané“ distributorovi se zakládaly na průměrné vážené ceně placené za elektřinu během referenčního období. Za určitých okolností mohly být tyto uznané náklady nižší než skutečné celkové náklady distributora. Pokud regulovaný prodej dosáhl přebytku, tyto prostředky nezůstaly distributorovi, ale byly v rámci procesu zúčtování přiděleny na financování jiných obecných nákladů souvisejících se soustavou. Částka uznaná státem se rovnala rozdílu mezi průměrnou váženou cenou za pořízení elektřiny, který byl vynásoben množstvím energie, jež každý distributor přepravil, po opravě o standardní ztráty.

| (58) | Distributoři dále tvrdí, že neměli žádný přímý ani nepřímý finanční prospěch z toho, že odběratelé přešli z volného trhu zpět k regulovaným sazbám, jelikož jejich odměna za čistou distribuci a komerční řízení nijak nezávisela na počtu odběratelů využívajících regulované sazby nebo na množství elektřiny, která byla za danou sazbu prodána.






  — | Zaprvé, jak je vysvětleno výše, odměnou za dodávky za regulované sazby bylo pouze nahrazení nákladů. |
| --- | --- | --- |

(58)

Distributoři dále tvrdí, že neměli žádný přímý ani nepřímý finanční prospěch z toho, že odběratelé přešli z volného trhu zpět k regulovaným sazbám, jelikož jejich odměna za čistou distribuci a komerční řízení nijak nezávisela na počtu odběratelů využívajících regulované sazby nebo na množství elektřiny, která byla za danou sazbu prodána.

—

Zaprvé, jak je vysvětleno výše, odměnou za dodávky za regulované sazby bylo pouze nahrazení nákladů.

| — | Zadruhé, odměna za čistou distribuci také nezávisela na počtu odběratelů využívajících regulované sazby, neboť se zakládala na objemu „přepravené energie“, jež zahrnovala veškerou elektřinu přepravenou distributory v síti bez ohledu na to, zda byla energie prodána za regulované sazby, nebo za cenu na volném trhu. |
| --- | --- |

—

Zadruhé, odměna za čistou distribuci také nezávisela na počtu odběratelů využívajících regulované sazby, neboť se zakládala na objemu „přepravené energie“, jež zahrnovala veškerou elektřinu přepravenou distributory v síti bez ohledu na to, zda byla energie prodána za regulované sazby, nebo za cenu na volném trhu.

| — | Zatřetí, odměna za komerční řídicí činnosti rovněž nezávisela na počtu odběratelů, jimž byla elektřina dodávána za regulované sazby, neboť zákon stanovil, že platby budou založeny na počtu uzavřených smluv (jak u sazeb za přístup, tak u sazeb regulovaných), a proto nijak nesouvisela s počtem odběratelů využívajících regulované sazby. Od distributorů se v každém případě vyžadovalo, aby vyřizovaly žádosti všech odběratelů, např. pokud jde o změny typu připojení, o smlouvy, fakturaci sazeb za přístup, odečty elektroměrů atd., a to bez ohledu na druh dodávky. |
| --- | --- |

—

Zatřetí, odměna za komerční řídicí činnosti rovněž nezávisela na počtu odběratelů, jimž byla elektřina dodávána za regulované sazby, neboť zákon stanovil, že platby budou založeny na počtu uzavřených smluv (jak u sazeb za přístup, tak u sazeb regulovaných), a proto nijak nesouvisela s počtem odběratelů využívajících regulované sazby. Od distributorů se v každém případě vyžadovalo, aby vyřizovaly žádosti všech odběratelů, např. pokud jde o změny typu připojení, o smlouvy, fakturaci sazeb za přístup, odečty elektroměrů atd., a to bez ohledu na druh dodávky.

| (59) | Distributoři tudíž dospěli k závěru, že „vyrovnání“, které obdrželi za dodávky za regulované sazby, by mělo být vnímáno spíše jako náhrada za částky, které museli ze zákona zaplatit předem, nebo jako kompenzace za ztrátu či škodu. |
| --- | --- |

(59)

Distributoři tudíž dospěli k závěru, že „vyrovnání“, které obdrželi za dodávky za regulované sazby, by mělo být vnímáno spíše jako náhrada za částky, které museli ze zákona zaplatit předem, nebo jako kompenzace za ztrátu či škodu.

| (60) | Iberdrola konkrétně tvrdí, že by bylo právně a ekonomicky nesprávné přičítat schodek distributorům. Náklady, které vznikly při pořizování elektřiny pro regulovaný trh, bylo možné přičítat elektroenergetické soustavě, nikoliv distributorům, kteří pouze prováděli právní ustanovení. Příjmy z prodeje za regulované ceny nebyly nikdy vlastnictvím distributorů, ale patřily elektroenergetické soustavě jako celku, a proto by měla být jako „prodejce“ elektřiny za regulované ceny vnímána soustava. V soustavě, která je regulována v tak vysoké míře jako ta španělská, by podle společnosti Iberdrola nebylo rozumné přičítat distributorům finanční nerovnováhy, které byly způsobeny regulační strukturou nebo chybami v odhadech budoucích nákladů na energii. |
| --- | --- |

(60)

Iberdrola konkrétně tvrdí, že by bylo právně a ekonomicky nesprávné přičítat schodek distributorům. Náklady, které vznikly při pořizování elektřiny pro regulovaný trh, bylo možné přičítat elektroenergetické soustavě, nikoliv distributorům, kteří pouze prováděli právní ustanovení. Příjmy z prodeje za regulované ceny nebyly nikdy vlastnictvím distributorů, ale patřily elektroenergetické soustavě jako celku, a proto by měla být jako „prodejce“ elektřiny za regulované ceny vnímána soustava. V soustavě, která je regulována v tak vysoké míře jako ta španělská, by podle společnosti Iberdrola nebylo rozumné přičítat distributorům finanční nerovnováhy, které byly způsobeny regulační strukturou nebo chybami v odhadech budoucích nákladů na energii.

| (61) | Iberdrola zároveň podotýká, že distributoři si neponechávali příjmy z příplatků, které byly jakožto „specificky vyčleněný příspěvek“ ihned převáděny na vkladový účet otevřený regulačním orgánem CNE a byly předávány výrobcům, kteří předběžně financovali schodek. |
| --- | --- |

(61)

Iberdrola zároveň podotýká, že distributoři si neponechávali příjmy z příplatků, které byly jakožto „specificky vyčleněný příspěvek“ ihned převáděny na vkladový účet otevřený regulačním orgánem CNE a byly předávány výrobcům, kteří předběžně financovali schodek.

PŘIPOMÍNKY REGIONÁLNÍ ASTURSKÉ SAMOSPRÁVY

| (62) | Regionální asturská samospráva vznesla tytéž připomínky jako španělská vláda. V této souvislosti se tedy odkazuje na níže popsané připomínky Španělska. |
| --- | --- |

(62)

Regionální asturská samospráva vznesla tytéž připomínky jako španělská vláda. V této souvislosti se tedy odkazuje na níže popsané připomínky Španělska.

PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA

| (63) | Španělsko zastává názor, že systém regulovaných sazeb z roku 2005 nezahrnoval podporu ani pro konečné uživatele, ani pro distributory. Zejména pokud jde o distributory, má Španělsko za to, že vyrovnání, které obdrželi, je v souladu s judikaturou Soudního dvora ve věci Altmark, a státní podporu proto nepředstavuje. |
| --- | --- |

(63)

Španělsko zastává názor, že systém regulovaných sazeb z roku 2005 nezahrnoval podporu ani pro konečné uživatele, ani pro distributory. Zejména pokud jde o distributory, má Španělsko za to, že vyrovnání, které obdrželi, je v souladu s judikaturou Soudního dvora ve věci Altmark, a státní podporu proto nepředstavuje.

EXISTENCE PODPORY

ŽÁDNÁ PŘÍČINNÁ SOUVISLOST MEZI OPATŘENÍM STÁTU A SCHODKEM A NEPŘIČITATELNOST SCHODKU STÁTU

| (64) | Španělsko tvrdí, že schodek nebylo možné přičítat státu, jelikož byl způsoben nepředvídatelnými vnějšími okolnostmi, a nikoli úmyslným záměrem státu dotovat určité činnosti. |
| --- | --- |

(64)

Španělsko tvrdí, že schodek nebylo možné přičítat státu, jelikož byl způsoben nepředvídatelnými vnějšími okolnostmi, a nikoli úmyslným záměrem státu dotovat určité činnosti.

| (65) | Španělsko uvádí, že legislativa EU platná v roce 2005 dodávkám elektřiny za regulované sazby stanovené státem nebránila. Proto byl státní regulační zásah právně platný, neboť se jednalo o projev národní svrchovanosti. Jednou z těchto svrchovaných výsad je možnost stanovit sazby tak, aby očekávané náklady odpovídaly očekávané poptávce. |
| --- | --- |

(65)

Španělsko uvádí, že legislativa EU platná v roce 2005 dodávkám elektřiny za regulované sazby stanovené státem nebránila. Proto byl státní regulační zásah právně platný, neboť se jednalo o projev národní svrchovanosti. Jednou z těchto svrchovaných výsad je možnost stanovit sazby tak, aby očekávané náklady odpovídaly očekávané poptávce.

| (66) | Distributoři vybírali prostředky prostřednictvím souhrnných sazeb a sazeb za přístup a poté převáděli část z tohoto příjmu na zvláštní účty (podle procentních podílů stanovených v každoročním dekretu o sazbách). Poté odečítali nákup elektřiny na organizovaném trhu a od výrobců spadajících do „zvláštního režimu“. Pokud příjem ze souhrnných sazeb a sazeb za přístup nepokrýval náklady na regulované činnosti, vznikal sazební schodek. |
| --- | --- |

(66)

Distributoři vybírali prostředky prostřednictvím souhrnných sazeb a sazeb za přístup a poté převáděli část z tohoto příjmu na zvláštní účty (podle procentních podílů stanovených v každoročním dekretu o sazbách). Poté odečítali nákup elektřiny na organizovaném trhu a od výrobců spadajících do „zvláštního režimu“. Pokud příjem ze souhrnných sazeb a sazeb za přístup nepokrýval náklady na regulované činnosti, vznikal sazební schodek.

| (67) | Španělsko tvrdí, že schodek v roce 2005 byl způsoben rozdílem mezi vládními prognózami velkoobchodních cen elektřiny a skutečnými cenami zaznamenanými na organizovaném trhu. Mimořádně vysoké ceny v roce 2005 byly způsobeny nepředvídatelnými příčinami, které lze přičítat zásahu vyšší moci (viz 26. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(67)

Španělsko tvrdí, že schodek v roce 2005 byl způsoben rozdílem mezi vládními prognózami velkoobchodních cen elektřiny a skutečnými cenami zaznamenanými na organizovaném trhu. Mimořádně vysoké ceny v roce 2005 byly způsobeny nepředvídatelnými příčinami, které lze přičítat zásahu vyšší moci (viz 26. bod odůvodnění).

| (68) | Jelikož událostí, která dala vzniknout údajné podpoře, byl podle všeho nárůst velkoobchodních cen převyšující prognózu, údajnou výhodu není možné přičítat žádnému právnímu aktu. I pokud by se předpokládalo, že takováto výhoda existovala, byla by způsobena okolnostmi, které nijak nesouvisely se záměry státu. Existence vyšší moci podle Španělska narušuje příčinnou souvislost mezi správním rozhodnutím, jímž se sazby stanovovaly, a konkurenční výhodou, která by vedla ke státní podpoře. I za předpokladu, že by byla splněna objektivní podmínka příčinné souvislosti, subjektivní podmínka záměru (přičitatelnosti) na straně státu by stále chyběla. |
| --- | --- |

(68)

Jelikož událostí, která dala vzniknout údajné podpoře, byl podle všeho nárůst velkoobchodních cen převyšující prognózu, údajnou výhodu není možné přičítat žádnému právnímu aktu. I pokud by se předpokládalo, že takováto výhoda existovala, byla by způsobena okolnostmi, které nijak nesouvisely se záměry státu. Existence vyšší moci podle Španělska narušuje příčinnou souvislost mezi správním rozhodnutím, jímž se sazby stanovovaly, a konkurenční výhodou, která by vedla ke státní podpoře. I za předpokladu, že by byla splněna objektivní podmínka příčinné souvislosti, subjektivní podmínka záměru (přičitatelnosti) na straně státu by stále chyběla.

ŽÁDNÉ PROSTŘEDKY STÁTU

| (69) | Španělsko tvrdí, že sazby nezahrnovaly veřejné prostředky. Zaprvé, Španělsko v tomto ohledu prohlašuje, že příplatek není „poplatkem“ ve smyslu judikatury Evropského soudního dvora o parafiskálních poplatcích, neboť jej nevybírá stát a nejde o fiskální poplatek. Podle Španělska je příplatek nedílnou součástí sazby a má stejnou povahu. Sazba je tudíž soukromá cena. |
| --- | --- |

(69)

Španělsko tvrdí, že sazby nezahrnovaly veřejné prostředky. Zaprvé, Španělsko v tomto ohledu prohlašuje, že příplatek není „poplatkem“ ve smyslu judikatury Evropského soudního dvora o parafiskálních poplatcích, neboť jej nevybírá stát a nejde o fiskální poplatek. Podle Španělska je příplatek nedílnou součástí sazby a má stejnou povahu. Sazba je tudíž soukromá cena.

| (70) | Zadruhé, finanční prostředky nevybíral stát ani nebyly placeny do fondu určeného státem. Sazby vybírali distributoři, nikoli stát, a proto jde o soukromé ceny, které zaručovaly spravedlivou odměnu subjektů (jak stanoví zákon 54/1997). Nejedná se o daně ani veřejné ceny. Stát za nic odměnu neposkytoval, neboť odměnu nabízel systém na základě tržních sil v případě neregulovaných činností a na základě přístupových sazeb stanovených státem v případě činností regulovaných. Jelikož tento systém pro stát nepředstavuje žádnou zátěž, nejsou podle judikatury ve věci Sloman Neptun (20) dotčeny státní prostředky. Předmětné prostředky navíc nikdy neplynuly do státní pokladny, neuváděly se v rozpočtových zákonech, nepodléhaly ověřování ze strany nevyššího kontrolního úřadu a nebylo možné je získat zpět od dlužníků prostřednictvím správních postupů. Dluhy vůči elektroenergetické soustavě nepodléhaly úrokové sazbě použitelné na dluhy vůči státu. |
| --- | --- |

(70)

Zadruhé, finanční prostředky nevybíral stát ani nebyly placeny do fondu určeného státem. Sazby vybírali distributoři, nikoli stát, a proto jde o soukromé ceny, které zaručovaly spravedlivou odměnu subjektů (jak stanoví zákon 54/1997). Nejedná se o daně ani veřejné ceny. Stát za nic odměnu neposkytoval, neboť odměnu nabízel systém na základě tržních sil v případě neregulovaných činností a na základě přístupových sazeb stanovených státem v případě činností regulovaných. Jelikož tento systém pro stát nepředstavuje žádnou zátěž, nejsou podle judikatury ve věci Sloman Neptun (20) dotčeny státní prostředky. Předmětné prostředky navíc nikdy neplynuly do státní pokladny, neuváděly se v rozpočtových zákonech, nepodléhaly ověřování ze strany nevyššího kontrolního úřadu a nebylo možné je získat zpět od dlužníků prostřednictvím správních postupů. Dluhy vůči elektroenergetické soustavě nepodléhaly úrokové sazbě použitelné na dluhy vůči státu.

| (71) | Španělsko trvá na tom, že s těmito prostředky nakládal španělský regulační orgán CNE, který plnil pouze funkci účetního prostředníka. Španělské orgány uvádějí, že již v rozhodnutí z roku 2001 o nákladech spojených s přechodem na konkurenční prostředí ve Španělsku (S.A. NN 49/99) Komise stanovila, že „převod prostředků přes CNE je v zásadě účetní povahy. Finanční prostředky převáděné na účet CNE nikdy nebyly vlastnictvím tohoto subjektu a byly neprodleně vyplaceny příjemcům podle předem určené částky, kterou CNE nemůže nijak změnit“. Na základě této úvahy Komise dospěla k závěru, že „není v postavení, aby mohla určit, zda příjmy plynoucí z poplatku stanoveného v rámci režimu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí představují státní prostředky“. |
| --- | --- |

(71)

Španělsko trvá na tom, že s těmito prostředky nakládal španělský regulační orgán CNE, který plnil pouze funkci účetního prostředníka. Španělské orgány uvádějí, že již v rozhodnutí z roku 2001 o nákladech spojených s přechodem na konkurenční prostředí ve Španělsku (S.A. NN 49/99) Komise stanovila, že „převod prostředků přes CNE je v zásadě účetní povahy. Finanční prostředky převáděné na účet CNE nikdy nebyly vlastnictvím tohoto subjektu a byly neprodleně vyplaceny příjemcům podle předem určené částky, kterou CNE nemůže nijak změnit“. Na základě této úvahy Komise dospěla k závěru, že „není v postavení, aby mohla určit, zda příjmy plynoucí z poplatku stanoveného v rámci režimu nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí představují státní prostředky“.

| (72) | Zatřetí, Španělsko zpochybňuje závěr Komise, že regulovaný prodej uskutečňovaný distributory byl financován prostřednictvím „zvláštní daně“ placené všemi španělskými konečnými uživateli elektřiny. Podle Španělska nebyli distributoři „financováni státem“, ale pobírali rozumnou a spravedlivou odměnu za výkon zákonem uloženého úkolu, který byli povinni plnit. |
| --- | --- |

(72)

Zatřetí, Španělsko zpochybňuje závěr Komise, že regulovaný prodej uskutečňovaný distributory byl financován prostřednictvím „zvláštní daně“ placené všemi španělskými konečnými uživateli elektřiny. Podle Španělska nebyli distributoři „financováni státem“, ale pobírali rozumnou a spravedlivou odměnu za výkon zákonem uloženého úkolu, který byli povinni plnit.

| (73) | Kromě toho při prodeji elektřiny za regulované sazby a při jejím pořizování od výrobců na organizovaném trhu distributoři vytvářeli schodek (který byl pokryt pomocí mechanismu předběžného financování, jenž byl stanoven královským dekretem č. 5/2005), ale příjmy z příplatku k sazbě měli obdržet výrobci, nikoli distributoři. |
| --- | --- |

(73)

Kromě toho při prodeji elektřiny za regulované sazby a při jejím pořizování od výrobců na organizovaném trhu distributoři vytvářeli schodek (který byl pokryt pomocí mechanismu předběžného financování, jenž byl stanoven královským dekretem č. 5/2005), ale příjmy z příplatku k sazbě měli obdržet výrobci, nikoli distributoři.

ŽÁDNÁ VÝHODA

| (74) | Španělsko nesouhlasí s předběžným závěrem Komise, že regulované sazby distributory ekonomicky zvýhodňovaly. |
| --- | --- |

(74)

Španělsko nesouhlasí s předběžným závěrem Komise, že regulované sazby distributory ekonomicky zvýhodňovaly.

| (75) | Pokud jde o distributory, Španělsko zpochybňuje závěr Komise, že systém sazeb zaručoval distributorům minimální ziskové rozpětí. Španělsko tvrdí, že dodávky prováděné distributory za regulované sazby byly odůvodněny potřebou zaručit službu obecného hospodářského zájmu a že odměna za regulované činnosti byla určena výhradně na pokrytí nákladů, které vznikly při plnění povinností spojených s těmito činnostmi. |
| --- | --- |

(75)

Pokud jde o distributory, Španělsko zpochybňuje závěr Komise, že systém sazeb zaručoval distributorům minimální ziskové rozpětí. Španělsko tvrdí, že dodávky prováděné distributory za regulované sazby byly odůvodněny potřebou zaručit službu obecného hospodářského zájmu a že odměna za regulované činnosti byla určena výhradně na pokrytí nákladů, které vznikly při plnění povinností spojených s těmito činnostmi.

ŽÁDNÝ DOPAD NA HOSPODÁŘSKOU SOUTĚŽ A OBCHOD MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (76) | Španělské orgány tvrdí, že regulační ustanovení, která se vztahovala na dodávky za regulované sazby, neomezovala svobodu usazování dodavatelů elektřiny a že se španělským dodavatelům ve srovnání s dodavateli z jiných členských států nedostávalo preferenčního zacházení. |
| --- | --- |

(76)

Španělské orgány tvrdí, že regulační ustanovení, která se vztahovala na dodávky za regulované sazby, neomezovala svobodu usazování dodavatelů elektřiny a že se španělským dodavatelům ve srovnání s dodavateli z jiných členských států nedostávalo preferenčního zacházení.

| (77) | V roce 2005 měl Pyrenejský poloostrov tak nízkou kapacitu propojení, že v podstatě neexistoval skutečný vnitřní trh s energií. Španělské orgány zastávají názor, že vzhledem k této izolaci by bylo nepřiměřené vyvozovat závěr, jak činí Komise, že sazba měla dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(77)

V roce 2005 měl Pyrenejský poloostrov tak nízkou kapacitu propojení, že v podstatě neexistoval skutečný vnitřní trh s energií. Španělské orgány zastávají názor, že vzhledem k této izolaci by bylo nepřiměřené vyvozovat závěr, jak činí Komise, že sazba měla dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

| (78) | Španělské orgány tvrdí, že elektřina nebyla ze Španělska vyvážena a že distributoři, kteří působili ve Španělsku, nemohli prodávat španělskou energii mimo španělské území. Na druhé straně do podnikání v oblasti distribuce se mohla zapojit jakákoli způsobilá společnost za stejných podmínek jako španělské podniky a dostalo by se jí stejného právního a ekonomického zacházení. |
| --- | --- |

(78)

Španělské orgány tvrdí, že elektřina nebyla ze Španělska vyvážena a že distributoři, kteří působili ve Španělsku, nemohli prodávat španělskou energii mimo španělské území. Na druhé straně do podnikání v oblasti distribuce se mohla zapojit jakákoli způsobilá společnost za stejných podmínek jako španělské podniky a dostalo by se jí stejného právního a ekonomického zacházení.

| (79) | Dodavatelé naopak podle Španělska vykonávali volnou, neregulovanou činnost. Čelili odpovídajícím rizikům a měli odpovídající výhody. Přijetím těchto rizik souhlasili s tím, že za určitých nepředvídatelných podmínek nemusí být jejich maloobchodní činnost zisková. Ziskovost by se nicméně vrátila, jakmile by to umožnily sazby nebo by pominuly mimořádné okolnosti. |
| --- | --- |

(79)

Dodavatelé naopak podle Španělska vykonávali volnou, neregulovanou činnost. Čelili odpovídajícím rizikům a měli odpovídající výhody. Přijetím těchto rizik souhlasili s tím, že za určitých nepředvídatelných podmínek nemusí být jejich maloobchodní činnost zisková. Ziskovost by se nicméně vrátila, jakmile by to umožnily sazby nebo by pominuly mimořádné okolnosti.

ANALÝZA Z HLEDISKA JUDIKATURY VE VĚCI ALTMARK

| (80) | Španělsko tvrdí, že v roce 2005 nebyly regulované sazby v rozporu s právem Unie, neboť lhůta pro liberalizaci trhu pro všechny odběratele (včetně domácností) končila 1. července 2007. |
| --- | --- |

(80)

Španělsko tvrdí, že v roce 2005 nebyly regulované sazby v rozporu s právem Unie, neboť lhůta pro liberalizaci trhu pro všechny odběratele (včetně domácností) končila 1. července 2007.

| (81) | Podle Španělska splňovalo pokrytí nákladů, které vznikly distributorům při dodávání energie za regulované sazby, čtyři kritéria vymezená v judikatuře ve věci Altmark, a proto tento zásah nespadá do definice státní podpory. |
| --- | --- |

(81)

Podle Španělska splňovalo pokrytí nákladů, které vznikly distributorům při dodávání energie za regulované sazby, čtyři kritéria vymezená v judikatuře ve věci Altmark, a proto tento zásah nespadá do definice státní podpory.

| (82) | Za prvé, dodávky elektřiny jsou službou obecného zájmu a stát musí zasáhnout, aby zabránil zneužití dominantního postavení v důsledku existence jediné sítě (přirozený monopol). Společnosti, které vykonávají regulované činnosti, proto plní závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

(82)

Za prvé, dodávky elektřiny jsou službou obecného zájmu a stát musí zasáhnout, aby zabránil zneužití dominantního postavení v důsledku existence jediné sítě (přirozený monopol). Společnosti, které vykonávají regulované činnosti, proto plní závazky veřejné služby.

| (83) | Za druhé, parametry pro stanovení sazeb byly vymezeny objektivně a transparentně. Odměna za regulované činnosti byla objektivní a transparentní. Na distribuční trh mohly vstoupit také jiné podniky z EU. |
| --- | --- |

(83)

Za druhé, parametry pro stanovení sazeb byly vymezeny objektivně a transparentně. Odměna za regulované činnosti byla objektivní a transparentní. Na distribuční trh mohly vstoupit také jiné podniky z EU.

| (84) | Za třetí, platby za regulované činnosti pokrývaly pouze náklady spojené s plněním závazku veřejné služby. Distributoři mohli platbu obdržet pouze za náklady týkající se regulovaných činností. |
| --- | --- |

(84)

Za třetí, platby za regulované činnosti pokrývaly pouze náklady spojené s plněním závazku veřejné služby. Distributoři mohli platbu obdržet pouze za náklady týkající se regulovaných činností.

| (85) | Za čtvrté, složitý regulační rámec pro stanovení sazeb a postup pro vyrovnání prokazují, že systém sazeb se zakládal na důkladné analýze nákladů a příjmů spojených se soustavou a na analýze poptávky po elektrické energii. |
| --- | --- |

(85)

Za čtvrté, složitý regulační rámec pro stanovení sazeb a postup pro vyrovnání prokazují, že systém sazeb se zakládal na důkladné analýze nákladů a příjmů spojených se soustavou a na analýze poptávky po elektrické energii.

| (86) | Z výše uvedených důvodů Španělsko dospělo k závěru, že systém sazeb nepředstavoval státní podporu, jelikož byl v souladu s judikaturou ve věci Altmark. |
| --- | --- |

(86)

Z výše uvedených důvodů Španělsko dospělo k závěru, že systém sazeb nepředstavoval státní podporu, jelikož byl v souladu s judikaturou ve věci Altmark.

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (87) | Oblast působnosti tohoto rozhodnutí je omezena na dodávky elektrické energie velkým a středním podnikům prováděné distributory podle regulovaných sazeb a nevztahuje se na ostatní činnosti distributorů, které souvisejí s čistou distribucí. Tyto ostatní činnosti jsou právně i finančně zcela nezávislé na prodeji za regulované sazby a v každém případě spadají mimo oblast působnosti rozhodnutí o zahájení řízení, v němž byly vzneseny pochybnosti pouze o tom, zda je údajná výhoda poskytnutá distributorům v důsledku nízké úrovně regulovaných sazeb a v důsledku opatření přijatých k vyrovnání a splacení schodku z roku 2005 slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(87)

Oblast působnosti tohoto rozhodnutí je omezena na dodávky elektrické energie velkým a středním podnikům prováděné distributory podle regulovaných sazeb a nevztahuje se na ostatní činnosti distributorů, které souvisejí s čistou distribucí. Tyto ostatní činnosti jsou právně i finančně zcela nezávislé na prodeji za regulované sazby a v každém případě spadají mimo oblast působnosti rozhodnutí o zahájení řízení, v němž byly vzneseny pochybnosti pouze o tom, zda je údajná výhoda poskytnutá distributorům v důsledku nízké úrovně regulovaných sazeb a v důsledku opatření přijatých k vyrovnání a splacení schodku z roku 2005 slučitelná s vnitřním trhem.

EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU

| (88) | Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže jsou splněny všechny následující podmínky: opatření a) ekonomicky zvýhodňuje příjemce; b) je poskytováno státem nebo ze státních prostředků; c) je selektivní; d) ovlivňuje obchod v rámci Unie a může narušit hospodářskou soutěž v Unii. Jelikož všechny tyto podmínky musejí být splněny kumulativně, Komise se v hodnocení omezí na existenci ekonomického zvýhodnění příjemců. |
| --- | --- |

(88)

Opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže jsou splněny všechny následující podmínky: opatření a) ekonomicky zvýhodňuje příjemce; b) je poskytováno státem nebo ze státních prostředků; c) je selektivní; d) ovlivňuje obchod v rámci Unie a může narušit hospodářskou soutěž v Unii. Jelikož všechny tyto podmínky musejí být splněny kumulativně, Komise se v hodnocení omezí na existenci ekonomického zvýhodnění příjemců.

Existence ekonomického zvýhodnění

| (89) | Podniky jsou zvýhodněny ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže získají ekonomické zvýhodnění, které by jinak za tržních podmínek nezískaly. V tomto ohledu Soudní dvůr Evropské unie rozhodl, že za určitých okolností poplatky za služby, které se poskytují v souvislosti se závazky uloženými ze strany členských států, nepřesahující roční nepokryté náklady a mající zaručit, že dotčené podniky nebudou ztrátové, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, ale spíše protihodnotu za služby, které dotčené podniky poskytují (21). |
| --- | --- |

(89)

Podniky jsou zvýhodněny ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jestliže získají ekonomické zvýhodnění, které by jinak za tržních podmínek nezískaly. V tomto ohledu Soudní dvůr Evropské unie rozhodl, že za určitých okolností poplatky za služby, které se poskytují v souvislosti se závazky uloženými ze strany členských států, nepřesahující roční nepokryté náklady a mající zaručit, že dotčené podniky nebudou ztrátové, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, ale spíše protihodnotu za služby, které dotčené podniky poskytují (21).

| (90) | Konkrétněji pokud jde o odvětví elektroenergetiky, v rámci své rozsáhlé praxe v rozhodování podle čl. 107 odst. 1 a čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU o závazcích, na jejichž základě musejí distributoři pořizovat elektřinu z určitých zdrojů energie za cenu, která je vyšší než cena tržní, Komise také nezastávala názor, že by vyrovnání, které pokrývá rozdíl mezi pořizovacími náklady a tržními cenami, ekonomicky zvýhodňovalo distributory, kteří jsou příjemci takového vyrovnání. V těchto případech dotčené hospodářské subjekty jednaly na základě regulačních závazků v elektroenergetické soustavě jako pouzí zprostředkovatelé a bylo jim poskytováno vyrovnání za jejich náklady, aniž by je toto vyrovnání mělo jakkoli ekonomicky zvýhodnit, ačkoli je třeba podotknout, že právní předpisy bývaly mohly uložit pouze povinnost nákupu bez náhrady nákladů. |
| --- | --- |

(90)

Konkrétněji pokud jde o odvětví elektroenergetiky, v rámci své rozsáhlé praxe v rozhodování podle čl. 107 odst. 1 a čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU o závazcích, na jejichž základě musejí distributoři pořizovat elektřinu z určitých zdrojů energie za cenu, která je vyšší než cena tržní, Komise také nezastávala názor, že by vyrovnání, které pokrývá rozdíl mezi pořizovacími náklady a tržními cenami, ekonomicky zvýhodňovalo distributory, kteří jsou příjemci takového vyrovnání. V těchto případech dotčené hospodářské subjekty jednaly na základě regulačních závazků v elektroenergetické soustavě jako pouzí zprostředkovatelé a bylo jim poskytováno vyrovnání za jejich náklady, aniž by je toto vyrovnání mělo jakkoli ekonomicky zvýhodnit, ačkoli je třeba podotknout, že právní předpisy bývaly mohly uložit pouze povinnost nákupu bez náhrady nákladů.

| (91) | Totéž platí konkrétněji v oblasti dodávky elektrické energie za regulované sazby, pokud jde o náhradu, jíž měly být financovány rozdíly mezi příjmy a velkoobchodními pořizovacími cenami elektřiny za regulované sazby, které požadovali způsobilí spotřebitelé (22). Z toho vyplývá, že náhrada nákladů na nákup elektřiny poskytnutá distributorům v odvětví elektřiny nutně nemusí představovat ekonomické zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Údajnou náhradu poskytnutou španělským distributorům za náklady na dodávky za regulované sazby je třeba přezkoumat i s ohledem na tyto precedenty. |
| --- | --- |

(91)

Totéž platí konkrétněji v oblasti dodávky elektrické energie za regulované sazby, pokud jde o náhradu, jíž měly být financovány rozdíly mezi příjmy a velkoobchodními pořizovacími cenami elektřiny za regulované sazby, které požadovali způsobilí spotřebitelé (22). Z toho vyplývá, že náhrada nákladů na nákup elektřiny poskytnutá distributorům v odvětví elektřiny nutně nemusí představovat ekonomické zvýhodnění ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Údajnou náhradu poskytnutou španělským distributorům za náklady na dodávky za regulované sazby je třeba přezkoumat i s ohledem na tyto precedenty.

| (92) | Předběžný závěr Komise v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování zněl, že španělští distributoři byli ekonomicky zvýhodněni ve srovnání s tržními podmínkami, a to ze dvou důvodů. Zaprvé, distributoři u dodávek za regulovanou sazbu údajně získali zaručené ziskové rozpětí. Zadruhé, sazby podněcovaly uživatele k přechodu na regulovaný trh obsluhovaný distributory, a údajně tak vedly ke zvýšení příjmů distributorů. Tyto dva důvody lze shrnout do jediného tvrzení, a to že zisky distributorů v roce 2005 vzrostly v poměru k jejich dodávkám elektřiny za regulované sazby. |
| --- | --- |

(92)

Předběžný závěr Komise v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování zněl, že španělští distributoři byli ekonomicky zvýhodněni ve srovnání s tržními podmínkami, a to ze dvou důvodů. Zaprvé, distributoři u dodávek za regulovanou sazbu údajně získali zaručené ziskové rozpětí. Zadruhé, sazby podněcovaly uživatele k přechodu na regulovaný trh obsluhovaný distributory, a údajně tak vedly ke zvýšení příjmů distributorů. Tyto dva důvody lze shrnout do jediného tvrzení, a to že zisky distributorů v roce 2005 vzrostly v poměru k jejich dodávkám elektřiny za regulované sazby.

| (93) | Dostupný popis španělské elektroenergetické soustavy a informace poskytnuté v průběhu řízení, které jsou zohledněny v 16., 19., 20., 57. a 58. bodě odůvodnění, toto tvrzení nepodporují. Zatímco u čisté distribuce zahrnovala odměna distributorů v roce 2005 ziskové rozpětí, u dodávek za regulovanou sazbu distributoři dostávali pouze náhradu („uznání“) nákladů bez ziskového rozpětí. Obdobně lze konstatovat, že odměna distributorů za čistou distribuci nebyla závislá na počtu odběratelů využívajících regulované sazby ani na množství elektřiny, která byla za sazbu prodána, a proto by příjmy distributorů v případě, že by byli obsloužili velký počet odběratelů využívajících regulované sazby, nijak nevzrostly. |
| --- | --- |

(93)

Dostupný popis španělské elektroenergetické soustavy a informace poskytnuté v průběhu řízení, které jsou zohledněny v 16., 19., 20., 57. a 58. bodě odůvodnění, toto tvrzení nepodporují. Zatímco u čisté distribuce zahrnovala odměna distributorů v roce 2005 ziskové rozpětí, u dodávek za regulovanou sazbu distributoři dostávali pouze náhradu („uznání“) nákladů bez ziskového rozpětí. Obdobně lze konstatovat, že odměna distributorů za čistou distribuci nebyla závislá na počtu odběratelů využívajících regulované sazby ani na množství elektřiny, která byla za sazbu prodána, a proto by příjmy distributorů v případě, že by byli obsloužili velký počet odběratelů využívajících regulované sazby, nijak nevzrostly.

| (94) | Z toho je patrné, že informace shromážděné během řízení nepodporují tvrzení, že prodej elektřiny za regulované sazby zvýšil v roce 2005 zisky španělských distributorů, protože měli zaručené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(94)

Z toho je patrné, že informace shromážděné během řízení nepodporují tvrzení, že prodej elektřiny za regulované sazby zvýšil v roce 2005 zisky španělských distributorů, protože měli zaručené ziskové rozpětí.

| (95) | Pokud jde o otázku, zda uznání nákladů na dodávky a jejich vyrovnání poskytlo distributorům ekonomickou výhodu, kterou by jinak za tržních podmínek nezískali, je třeba zdůraznit, že uznání vzniklých nákladů v podobě práv na splacení, která byla poskytnuta pěti podnikům určeným v článku 24 královského dekretu č. 5/2005, konkrétně podnikům Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A., Endesa, S.A. a Elcogás, S.A., nepředstavuje odměnu za jejich distribuční činnost. Jak již bylo vysvětleno ve 29. a 30. bodě odůvodnění, ačkoli společnost Elcogás S.A., která nevlastnila žádné dceřiné společnosti, v roce 2005 (ani v pozdějších letech) nepůsobila v odvětví distribuce, dotčené podniky byly určeny na základě jejich předchozího práva obdržet náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí, a to případně s ohledem na jejich výrobní činnost, avšak nikoli distribuci za regulované sazby. |
| --- | --- |

(95)

Pokud jde o otázku, zda uznání nákladů na dodávky a jejich vyrovnání poskytlo distributorům ekonomickou výhodu, kterou by jinak za tržních podmínek nezískali, je třeba zdůraznit, že uznání vzniklých nákladů v podobě práv na splacení, která byla poskytnuta pěti podnikům určeným v článku 24 královského dekretu č. 5/2005, konkrétně podnikům Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A., Endesa, S.A. a Elcogás, S.A., nepředstavuje odměnu za jejich distribuční činnost. Jak již bylo vysvětleno ve 29. a 30. bodě odůvodnění, ačkoli společnost Elcogás S.A., která nevlastnila žádné dceřiné společnosti, v roce 2005 (ani v pozdějších letech) nepůsobila v odvětví distribuce, dotčené podniky byly určeny na základě jejich předchozího práva obdržet náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí, a to případně s ohledem na jejich výrobní činnost, avšak nikoli distribuci za regulované sazby.

| (96) | Zadruhé, i za předpokladu, že by bylo možné práva na splacení, která odrážejí závazek pěti výše uvedených podniků předběžně financovat schodek v elektroenergetické soustavě z roku 2005, vykládat jako náhradu za náklady na distribuci, které vznikly čtyřem z těchto podniků, jež provozovaly činnost v odvětví distribuce za regulované sazby, měly by být zohledněny skutečné podmínky, za nichž byli distributoři povinni tuto plně regulovanou činnost provádět. Jak již bylo popsáno v 54. a 55. bodě odůvodnění, distributoři nemohli vytvářet zisky ani ztráty, nemohli si zvolit, jakým způsobem pořídí elektřinu, nemohli si vybírat své zákazníky, nemohli určovat prodejní cenu či nabízet dodatečné služby se ziskovým rozpětím. Sami distributoři ani vertikálně integrované skupiny, k nimž patřili, neměli žádný ekonomický zájem, ať přímý, či nepřímý, na tom, aby dodávali elektřinu za regulovanou sazbu. Vertikálně integrovaná skupina by bývala měla spíše zájem na dodávání elektřiny konečným uživatelům za podmínek na volném trhu, neboť její dodavatelská divize by z takového prodeje bývala měla zisk, což by se však nedělo, pokud by uživatelé byli zásobováni distributorem skupiny za regulované sazby. |
| --- | --- |

(96)

Zadruhé, i za předpokladu, že by bylo možné práva na splacení, která odrážejí závazek pěti výše uvedených podniků předběžně financovat schodek v elektroenergetické soustavě z roku 2005, vykládat jako náhradu za náklady na distribuci, které vznikly čtyřem z těchto podniků, jež provozovaly činnost v odvětví distribuce za regulované sazby, měly by být zohledněny skutečné podmínky, za nichž byli distributoři povinni tuto plně regulovanou činnost provádět. Jak již bylo popsáno v 54. a 55. bodě odůvodnění, distributoři nemohli vytvářet zisky ani ztráty, nemohli si zvolit, jakým způsobem pořídí elektřinu, nemohli si vybírat své zákazníky, nemohli určovat prodejní cenu či nabízet dodatečné služby se ziskovým rozpětím. Sami distributoři ani vertikálně integrované skupiny, k nimž patřili, neměli žádný ekonomický zájem, ať přímý, či nepřímý, na tom, aby dodávali elektřinu za regulovanou sazbu. Vertikálně integrovaná skupina by bývala měla spíše zájem na dodávání elektřiny konečným uživatelům za podmínek na volném trhu, neboť její dodavatelská divize by z takového prodeje bývala měla zisk, což by se však nedělo, pokud by uživatelé byli zásobováni distributorem skupiny za regulované sazby.

| (97) | Z toho je zřejmé, že srovnání s podmínkami dodávek za podmínek volného trhu nebere v potaz odlišné právní a věcné okolnosti dodavatelů na volném trhu a distributorů, kteří dodávají elektřinu za regulované sazby. Ačkoliv stát může v zásadě distributorům v elektroenergetické soustavě určit kupní a prodejní ceny a další obchodní podmínky, neznamená to, že náhradou nákladů, které vznikly distributorům, je těmto distributorům poskytováno ekonomické zvýhodnění, které by jinak za tržních podmínek nezískali. Regulace sazeb podpořená závazkem dodávat elektřinu totiž neponechává prostor pro svobodné rozhodování o nejdůležitějších aspektech dodávky, jako jsou cena a produkce. Nejenže za hypotetických tržních podmínek, tedy při neexistenci regulačních omezení ohledně takových základních parametrů, by distributoři mohli konečným spotřebitelům účtovat mnohem vyšší sazby, které by pokryly všechny náklady. Co víc – a to je ještě důležitější – ve španělské elektroenergetické soustavě (stejně jako v každé jiné soustavě) byl v roce 2005 distributor – nebo provozovatel sítě vysokého napětí pro odběratele s vysokou spotřebou energie – jednoduše zprostředkovatel, který fyzicky připojuje uživatele k síti, což je nezbytnou podmínkou pro dodávku elektřiny. Vzhledem k tomu, že v roce 2005 ve Španělsku neexistovala hypotetická alternativní distribuční síť, dotčení distributoři byli určeni pro volný i regulovaný trh a oba tyto trhy zásobovali. Distributoři hrají zásadní úlohu, neboť umožňují dodávku elektřiny bez ohledu na specifická regulační uspořádání či politiku či bez ohledu na to, zda jsou konkurenční podmínky upravující dodávku založeny na tržních mechanismech, nebo na regulaci. |
| --- | --- |

(97)

Z toho je zřejmé, že srovnání s podmínkami dodávek za podmínek volného trhu nebere v potaz odlišné právní a věcné okolnosti dodavatelů na volném trhu a distributorů, kteří dodávají elektřinu za regulované sazby. Ačkoliv stát může v zásadě distributorům v elektroenergetické soustavě určit kupní a prodejní ceny a další obchodní podmínky, neznamená to, že náhradou nákladů, které vznikly distributorům, je těmto distributorům poskytováno ekonomické zvýhodnění, které by jinak za tržních podmínek nezískali. Regulace sazeb podpořená závazkem dodávat elektřinu totiž neponechává prostor pro svobodné rozhodování o nejdůležitějších aspektech dodávky, jako jsou cena a produkce. Nejenže za hypotetických tržních podmínek, tedy při neexistenci regulačních omezení ohledně takových základních parametrů, by distributoři mohli konečným spotřebitelům účtovat mnohem vyšší sazby, které by pokryly všechny náklady. Co víc – a to je ještě důležitější – ve španělské elektroenergetické soustavě (stejně jako v každé jiné soustavě) byl v roce 2005 distributor – nebo provozovatel sítě vysokého napětí pro odběratele s vysokou spotřebou energie – jednoduše zprostředkovatel, který fyzicky připojuje uživatele k síti, což je nezbytnou podmínkou pro dodávku elektřiny. Vzhledem k tomu, že v roce 2005 ve Španělsku neexistovala hypotetická alternativní distribuční síť, dotčení distributoři byli určeni pro volný i regulovaný trh a oba tyto trhy zásobovali. Distributoři hrají zásadní úlohu, neboť umožňují dodávku elektřiny bez ohledu na specifická regulační uspořádání či politiku či bez ohledu na to, zda jsou konkurenční podmínky upravující dodávku založeny na tržních mechanismech, nebo na regulaci.

| (98) | V systému regulovaných sazeb, jako byl ten španělský v roce 2005, by byl v rámci běžné činnosti nedostatek zdrojů na celkových účtech soustavy v jednom roce obvykle vyrovnán následující rok prostřednictvím vyšších sazeb a/nebo přístupových poplatků uložených konečným uživatelům, a na druhé straně po poklesu nákladů by mohl vzniknout přebytek, který by následně umožnil sazby nebo poplatky snížit. Pokud však nejsou konkrétní kategorie příjmů vyčleněny na náklady, po zvýšení (poklesu) příjmů a/nebo nákladů ke vzniku odpovídajícího schodku ani přebytku, který by distributoři mohli využít, dojít nemusí. Jak je např. uvedeno v grafu 1 ve 27. bodě odůvodnění, zatímco ceny energie zahrnuté v regulovaných sazbách byly během většiny měsíců v roce 2005 obecně nižší než velkoobchodní tržní ceny, v období od listopadu 2006 do prosince 2007 tomu bylo naopak, aniž by se tento vývoj odrazil ve zvýšených ziscích distributorů z dodávek za regulované sazby. To odpovídá regulačnímu uspořádání systému, v němž distributoři nenesli náklady nerovnováhy mezi celkovými náklady a příjmy souvisejícími se soustavou nebo jejich částí, stejně jako z této činnosti nikdy neměli žádný zisk a jakýkoli přebytek z prodeje elektřiny za regulované sazby by se použil k pokrytí jiných nákladů soustavy. |
| --- | --- |

(98)

V systému regulovaných sazeb, jako byl ten španělský v roce 2005, by byl v rámci běžné činnosti nedostatek zdrojů na celkových účtech soustavy v jednom roce obvykle vyrovnán následující rok prostřednictvím vyšších sazeb a/nebo přístupových poplatků uložených konečným uživatelům, a na druhé straně po poklesu nákladů by mohl vzniknout přebytek, který by následně umožnil sazby nebo poplatky snížit. Pokud však nejsou konkrétní kategorie příjmů vyčleněny na náklady, po zvýšení (poklesu) příjmů a/nebo nákladů ke vzniku odpovídajícího schodku ani přebytku, který by distributoři mohli využít, dojít nemusí. Jak je např. uvedeno v grafu 1 ve 27. bodě odůvodnění, zatímco ceny energie zahrnuté v regulovaných sazbách byly během většiny měsíců v roce 2005 obecně nižší než velkoobchodní tržní ceny, v období od listopadu 2006 do prosince 2007 tomu bylo naopak, aniž by se tento vývoj odrazil ve zvýšených ziscích distributorů z dodávek za regulované sazby. To odpovídá regulačnímu uspořádání systému, v němž distributoři nenesli náklady nerovnováhy mezi celkovými náklady a příjmy souvisejícími se soustavou nebo jejich částí, stejně jako z této činnosti nikdy neměli žádný zisk a jakýkoli přebytek z prodeje elektřiny za regulované sazby by se použil k pokrytí jiných nákladů soustavy.

| (99) | Distributoři fungovali jako finanční zprostředkovatelé elektroenergetické soustavy, neboť centralizovali všechny finanční toky, jak příchozí (regulované příjmy ze sazeb a přístupových poplatků), tak odchozí (všechny obecné náklady spojené se soustavou). Regulované příjmy a náklady související s elektroenergetickou soustavou v roce 2005, jak jsou popsány v 19., 20. a 28. bodě odůvodnění, zahrnují širokou škálu regulovaných nákladů vzniklých vlivem trhu nebo zaujaté strategie, např. nákladů na nákup elektřiny (včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů), dodatečných nákladů na výrobu elektřiny na španělských ostrovech a nákladů na přenos a distribuci atd., aniž by specifické příjmy byly vyčleněny na určité náklady. Regulované příjmy nikdy nebyly vlastnictvím distributorů, výjimkou byla odměna za čistou distribuci, kterou si distributoři po odečtení všech ostatních nákladů souvisejících se soustavou ponechávali. |
| --- | --- |

(99)

Distributoři fungovali jako finanční zprostředkovatelé elektroenergetické soustavy, neboť centralizovali všechny finanční toky, jak příchozí (regulované příjmy ze sazeb a přístupových poplatků), tak odchozí (všechny obecné náklady spojené se soustavou). Regulované příjmy a náklady související s elektroenergetickou soustavou v roce 2005, jak jsou popsány v 19., 20. a 28. bodě odůvodnění, zahrnují širokou škálu regulovaných nákladů vzniklých vlivem trhu nebo zaujaté strategie, např. nákladů na nákup elektřiny (včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů), dodatečných nákladů na výrobu elektřiny na španělských ostrovech a nákladů na přenos a distribuci atd., aniž by specifické příjmy byly vyčleněny na určité náklady. Regulované příjmy nikdy nebyly vlastnictvím distributorů, výjimkou byla odměna za čistou distribuci, kterou si distributoři po odečtení všech ostatních nákladů souvisejících se soustavou ponechávali.

| (100) | Jakýkoli schodek v účtech, jako byl schodek v roce 2005, by se proto bez ohledu na příčiny objevil na účtech distributorů, aniž by oni sami mohli jakkoli rozhodovat o úrovni regulovaných příjmů a nákladů nebo o financování specifických nákladů pomocí specifických příjmů. Jak je patrné z údajů uvedených ve 28. bodě odůvodnění, náklady na přenos a distribuci v rámci elektroenergetické soustavy v roce 2005 činily 4,410 miliardy EUR, což odpovídá stejným kategoriím nákladů v letech 2004 a 2006. Výše nákladů pro distributory tedy nemá žádný vztah k výši schodku z roku 2005. |
| --- | --- |

(100)

Jakýkoli schodek v účtech, jako byl schodek v roce 2005, by se proto bez ohledu na příčiny objevil na účtech distributorů, aniž by oni sami mohli jakkoli rozhodovat o úrovni regulovaných příjmů a nákladů nebo o financování specifických nákladů pomocí specifických příjmů. Jak je patrné z údajů uvedených ve 28. bodě odůvodnění, náklady na přenos a distribuci v rámci elektroenergetické soustavy v roce 2005 činily 4,410 miliardy EUR, což odpovídá stejným kategoriím nákladů v letech 2004 a 2006. Výše nákladů pro distributory tedy nemá žádný vztah k výši schodku z roku 2005.

| (101) | Klasifikace schodku z roku 2005 jako „ztráty distributorů“ proto podle všeho není odůvodněná, protože schodek nelze přičítat činnosti na straně distributorů, ale spíše regulačním ustanovením, jimiž se stanoví právo konečných uživatelů na dodávky za regulované sazby, a do jisté míry také regulačním a politickým volbám, které byly učiněny např. s cílem podpořit výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a kombinovanou výrobu tepla a energie. Z toho vyplývá, že financování schodku na účtech elektroenergetické soustavy prostřednictvím mechanismů, které jsou popsány ve 29. až 32. bodě odůvodnění, není způsobem, jak absorbovat specifické ztráty distributorů, nýbrž celkové ztráty soustavy. Je nasnadě, že pokud by pět velkých elektroenergetických subjektů neuznalo schodek z roku 2005 ve výši 3,811 miliardy EUR a předběžně jej nefinancovalo, nebylo by možné uhradit vzniklé náklady soustavy na přenos a distribuci ku prospěchu všech uživatelů, ať na regulovaném, či volném trhu. |
| --- | --- |

(101)

Klasifikace schodku z roku 2005 jako „ztráty distributorů“ proto podle všeho není odůvodněná, protože schodek nelze přičítat činnosti na straně distributorů, ale spíše regulačním ustanovením, jimiž se stanoví právo konečných uživatelů na dodávky za regulované sazby, a do jisté míry také regulačním a politickým volbám, které byly učiněny např. s cílem podpořit výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a kombinovanou výrobu tepla a energie. Z toho vyplývá, že financování schodku na účtech elektroenergetické soustavy prostřednictvím mechanismů, které jsou popsány ve 29. až 32. bodě odůvodnění, není způsobem, jak absorbovat specifické ztráty distributorů, nýbrž celkové ztráty soustavy. Je nasnadě, že pokud by pět velkých elektroenergetických subjektů neuznalo schodek z roku 2005 ve výši 3,811 miliardy EUR a předběžně jej nefinancovalo, nebylo by možné uhradit vzniklé náklady soustavy na přenos a distribuci ku prospěchu všech uživatelů, ať na regulovaném, či volném trhu.

| (102) | Při formálním vyšetřování nebylo zjištěno, že by distributoři byli zvýhodněni jakýmkoliv jiným způsobem. Distributoři přenášeli celý přínos z nízkých regulovaných sazeb na konečné uživatele, z prodeje neměli žádný zisk a neměli žádný prospěch ani z toho, že se uživatelé vrátili na regulovaný trh. Z toho je zřejmé, že z finančního hlediska bylo postavení distributorů ve Španělsku plně srovnatelné s postavením zprostředkovatele soustavy. V tomto ohledu se uznání nákladů na dodávky elektřiny za regulované sazby v rámci španělské elektroenergetické soustavy v roce 2005 v zásadě neliší od vyrovnání za náklady na nákup elektřiny, které Komise neklasifikovala jako státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a to jak pokud jde o elektřinu z určitých zdrojů (90. bod odůvodnění), tak velkoobchodní elektřinu pro dodávky za regulované sazby (91. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(102)

Při formálním vyšetřování nebylo zjištěno, že by distributoři byli zvýhodněni jakýmkoliv jiným způsobem. Distributoři přenášeli celý přínos z nízkých regulovaných sazeb na konečné uživatele, z prodeje neměli žádný zisk a neměli žádný prospěch ani z toho, že se uživatelé vrátili na regulovaný trh. Z toho je zřejmé, že z finančního hlediska bylo postavení distributorů ve Španělsku plně srovnatelné s postavením zprostředkovatele soustavy. V tomto ohledu se uznání nákladů na dodávky elektřiny za regulované sazby v rámci španělské elektroenergetické soustavy v roce 2005 v zásadě neliší od vyrovnání za náklady na nákup elektřiny, které Komise neklasifikovala jako státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a to jak pokud jde o elektřinu z určitých zdrojů (90. bod odůvodnění), tak velkoobchodní elektřinu pro dodávky za regulované sazby (91. bod odůvodnění).

| (103) | I když se rozhodnutí o zahájení řízení nezaměřuje na vertikálně integrované subjekty, k nimž distributoři patří a které jsou zčásti účetně a právně odděleny, Komise s cílem zabývat se stížnostmi společnosti Céntrica také posoudila, zda takové subjekty nemohly být nepřímo zvýhodněny a zda takové zvýhodnění nemohlo představovat státní podporu. Céntrica zejména tvrdila, že integrované subjekty působící v odvětví maloobchodního prodeje elektřiny na volném trhu (prostřednictvím distribuční divize) se mohly vyhnout ztrátám podněcováním uživatelů k tomu, aby přešli k jejich vlastní distribuční divizi. Společnost Céntrica rovněž tvrdila, že výrobce začleněný do integrovaného subjektu měl motivaci k tomu, aby udržoval vysoké velkoobchodní ceny, protože by distribuční divize integrovaného subjektu (která prodávala elektřinu za regulovanou sazbu) byla chráněna před ztrátami. |
| --- | --- |

(103)

I když se rozhodnutí o zahájení řízení nezaměřuje na vertikálně integrované subjekty, k nimž distributoři patří a které jsou zčásti účetně a právně odděleny, Komise s cílem zabývat se stížnostmi společnosti Céntrica také posoudila, zda takové subjekty nemohly být nepřímo zvýhodněny a zda takové zvýhodnění nemohlo představovat státní podporu. Céntrica zejména tvrdila, že integrované subjekty působící v odvětví maloobchodního prodeje elektřiny na volném trhu (prostřednictvím distribuční divize) se mohly vyhnout ztrátám podněcováním uživatelů k tomu, aby přešli k jejich vlastní distribuční divizi. Společnost Céntrica rovněž tvrdila, že výrobce začleněný do integrovaného subjektu měl motivaci k tomu, aby udržoval vysoké velkoobchodní ceny, protože by distribuční divize integrovaného subjektu (která prodávala elektřinu za regulovanou sazbu) byla chráněna před ztrátami.

| (104) | Komisi se nepodařilo zjistit existenci ekonomické výhody v důsledku toho, že si uživatelé elektřiny vybírali spíše distributory než dodavatele. Z ekonomického hlediska přechod od dodávek k distribuci nevytvořil zisky, ale pouze zabránil ztrátám dodavatelských divizí čtyř vertikálně integrovaných skupin, tedy skupin Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. a Endesa, S.A. (podnik Elcogás pak působil pouze v odvětví výroby elektřiny). Tato skutečnost však nemůže představovat výhodu pro uvedené čtyři dotčené společnosti, protože dodavatelské divize se těmto ztrátám mohly v každém případě vyhnout jednoduše tím, že by rozvázaly dodavatelské smlouvy. Pro dodavatelské divize proto systém nepředstavoval výhodu, ale naopak sankci: přišly o zákazníky. Systém byl i pro distributory finančně neutrální (z důvodů, které jsou vysvětleny výše). A výrobci by pak elektřinu tak jako tak prodali na velkoobchodním trhu. |
| --- | --- |

(104)

Komisi se nepodařilo zjistit existenci ekonomické výhody v důsledku toho, že si uživatelé elektřiny vybírali spíše distributory než dodavatele. Z ekonomického hlediska přechod od dodávek k distribuci nevytvořil zisky, ale pouze zabránil ztrátám dodavatelských divizí čtyř vertikálně integrovaných skupin, tedy skupin Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico S.A. a Endesa, S.A. (podnik Elcogás pak působil pouze v odvětví výroby elektřiny). Tato skutečnost však nemůže představovat výhodu pro uvedené čtyři dotčené společnosti, protože dodavatelské divize se těmto ztrátám mohly v každém případě vyhnout jednoduše tím, že by rozvázaly dodavatelské smlouvy. Pro dodavatelské divize proto systém nepředstavoval výhodu, ale naopak sankci: přišly o zákazníky. Systém byl i pro distributory finančně neutrální (z důvodů, které jsou vysvětleny výše). A výrobci by pak elektřinu tak jako tak prodali na velkoobchodním trhu.

| (105) | Pokud jde o údajnou motivaci výrobců k tomu, aby velkoobchodní ceny udržovali na vysoké úrovni, nutno poznamenat, že i když tržní prostředí vytvořené španělskými orgány mohlo motivovat výrobce ke zvyšování cen, sazby samy o sobě ke zvýšení velkoobchodních cen nevedly. Skutečné zvýšení cen by od výrobců bylo vyžadovalo komplexní strategie a protisoutěžní chování. Nebyla zjištěna žádná přímá příčinná souvislost mezi sazbami a možným umělým zvýšením velkoobchodních cen; taková souvislost je i nadále neprokázanou teoretickou hypotézou. |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o údajnou motivaci výrobců k tomu, aby velkoobchodní ceny udržovali na vysoké úrovni, nutno poznamenat, že i když tržní prostředí vytvořené španělskými orgány mohlo motivovat výrobce ke zvyšování cen, sazby samy o sobě ke zvýšení velkoobchodních cen nevedly. Skutečné zvýšení cen by od výrobců bylo vyžadovalo komplexní strategie a protisoutěžní chování. Nebyla zjištěna žádná přímá příčinná souvislost mezi sazbami a možným umělým zvýšením velkoobchodních cen; taková souvislost je i nadále neprokázanou teoretickou hypotézou.

| (106) | Komise také zvážila možnost, že systém tím, že z trhu s elektřinou vytlačil konkurenty působící na volném trhu, mohl zvýhodnit zavedené skupiny tím, že zvýšil a „přemodeloval“ jejich podíl na trhu tak, aby byl víceméně totožný s velikostí distribuční sítě každé ze čtyř vertikálně integrovaných skupin. Nebylo však možné prokázat ani tuto hypotetickou výhodu, a to z těchto důvodů:






  — | Zaprvé, ne vždy je možné „přesunout zákazníky“ v rámci téže skupiny. Zákazníci, kteří byli obsluhováni dodavatelskou divizí společnosti Endesa v oblasti, ve které byla místním distributorem Iberdrola, si nemohli vybrat distribuční divizi Endesy, ale pouze distribuční divizi Iberdroly. Kromě toho v důsledku výběru regulovaného trhu vznikly integrovaným subjektům čisté náklady, jelikož se tím zvýšil schodek, který musely za nevýhodných podmínek financovat. |
| --- | --- | --- |

(106)

Komise také zvážila možnost, že systém tím, že z trhu s elektřinou vytlačil konkurenty působící na volném trhu, mohl zvýhodnit zavedené skupiny tím, že zvýšil a „přemodeloval“ jejich podíl na trhu tak, aby byl víceméně totožný s velikostí distribuční sítě každé ze čtyř vertikálně integrovaných skupin. Nebylo však možné prokázat ani tuto hypotetickou výhodu, a to z těchto důvodů:

—

Zaprvé, ne vždy je možné „přesunout zákazníky“ v rámci téže skupiny. Zákazníci, kteří byli obsluhováni dodavatelskou divizí společnosti Endesa v oblasti, ve které byla místním distributorem Iberdrola, si nemohli vybrat distribuční divizi Endesy, ale pouze distribuční divizi Iberdroly. Kromě toho v důsledku výběru regulovaného trhu vznikly integrovaným subjektům čisté náklady, jelikož se tím zvýšil schodek, který musely za nevýhodných podmínek financovat.

| — | Za druhé, skupiny neměly z prodeje elektřiny distributory žádný zisk. Proto se potenciální výhoda plynoucí z většího tržního podílu nemohla projevit v ziscích za rok 2005 (rok, který je předmětem vyšetřování), ale pouze v ziscích v pozdějších letech, kdy byl volný trh opět životaschopný. Aby tato výhoda nabyla reálné povahy, uživatelé obsluhovaní distributorem určité skupiny by bývali museli přejít zpět k dodavatelské divizi téže skupiny. V té fázi by však klient, který by uvažoval o nové změně dodavatele, býval měl na výběr ze všech dodavatelů působících na španělském trhu. Komise proto nezjistila existenci konkrétní výhody, jež by souvisela s pouhou existencí vyššího tržního podílu skupin v období, na které se vztahuje vyšetřování. |
| --- | --- |

—

Za druhé, skupiny neměly z prodeje elektřiny distributory žádný zisk. Proto se potenciální výhoda plynoucí z většího tržního podílu nemohla projevit v ziscích za rok 2005 (rok, který je předmětem vyšetřování), ale pouze v ziscích v pozdějších letech, kdy byl volný trh opět životaschopný. Aby tato výhoda nabyla reálné povahy, uživatelé obsluhovaní distributorem určité skupiny by bývali museli přejít zpět k dodavatelské divizi téže skupiny. V té fázi by však klient, který by uvažoval o nové změně dodavatele, býval měl na výběr ze všech dodavatelů působících na španělském trhu. Komise proto nezjistila existenci konkrétní výhody, jež by souvisela s pouhou existencí vyššího tržního podílu skupin v období, na které se vztahuje vyšetřování.

| — | Integrované skupiny naopak podléhaly objektivní sankci: povinnost financovat schodek za podmínek, které nebyly výnosné, neboť úroková sazba vzešlá z práv na splacení byla nižší než odpovídající tržní sazba, a sekuritizace práv na splacení byly tudíž spojeny s odměnou, která byla pravděpodobně nižší, než odměna, jež by byla získána, pokud by byla uplatněna tržní sazba. |
| --- | --- |

—

Integrované skupiny naopak podléhaly objektivní sankci: povinnost financovat schodek za podmínek, které nebyly výnosné, neboť úroková sazba vzešlá z práv na splacení byla nižší než odpovídající tržní sazba, a sekuritizace práv na splacení byly tudíž spojeny s odměnou, která byla pravděpodobně nižší, než odměna, jež by byla získána, pokud by byla uplatněna tržní sazba.

| (107) | Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že pokud jde o dodávky uživatelům z řad podniků, regulační systém zavedený Španělskem v roce 2005 přímo ani nepřímo ekonomicky nezvýhodnil distributory ani integrované skupiny, do nichž náležejí. |
| --- | --- |

(107)

Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že pokud jde o dodávky uživatelům z řad podniků, regulační systém zavedený Španělskem v roce 2005 přímo ani nepřímo ekonomicky nezvýhodnil distributory ani integrované skupiny, do nichž náležejí.

| (108) | Pokud jde tedy o tvrzení společnosti Céntrica, že systém diskriminačně rozlišoval mezi distributory a dodavateli na volném trhu, Komise připomíná, že k diskriminaci může docházet, je-li odlišně zacházeno s osobami, jež jsou ve stejném věcném a právním postavení, nebo naopak je-li stejně zacházeno s osobami, které se nacházejí v odlišném věcném a právním postavení. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde tedy o tvrzení společnosti Céntrica, že systém diskriminačně rozlišoval mezi distributory a dodavateli na volném trhu, Komise připomíná, že k diskriminaci může docházet, je-li odlišně zacházeno s osobami, jež jsou ve stejném věcném a právním postavení, nebo naopak je-li stejně zacházeno s osobami, které se nacházejí v odlišném věcném a právním postavení.

| (109) | Za prvé, tvrzení je zjevně neopodstatněné v případě společnosti Elcogás S.A., které bylo uděleno právo na splacení, i když nepůsobila v odvětví distribuce. Za druhé, nebylo prokázáno, že by ostatním čtyřem určeným společnostem, tedy společnosti Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A a Endesa, S.A., byla poskytována náhrada, protože jako distributoři dodávaly elektřinu za regulované sazby, jak již bylo zmíněno ve 30. bodě odůvodnění. Za třetí, a to v každém případě, ve španělském elektroenergetickém odvětví nebyli distributoři a dodavatelé na volném trhu ve stejném věcném a právním postavení. Povinnost dodávat elektřinu za regulované sazby byla plněna na základě regulačních omezení, která přiměla distributory, aby jednali jako pouzí finanční a dodavatelští zprostředkovatelé, kteří provádějí právní ustanovení, zatímco dodávky za podmínek na volném trhu byly plně liberalizovanou činností. Proto nelze rozdílné zacházení, které Céntrica napadla, považovat za diskriminaci, a to bez ohledu na skutečnost, že úroveň regulovaných sazeb mohla poškodit proces liberalizace. To však nebylo způsobeno tím, že byla distributorům udělena protiprávní státní podpora. |
| --- | --- |

(109)

Za prvé, tvrzení je zjevně neopodstatněné v případě společnosti Elcogás S.A., které bylo uděleno právo na splacení, i když nepůsobila v odvětví distribuce. Za druhé, nebylo prokázáno, že by ostatním čtyřem určeným společnostem, tedy společnosti Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A a Endesa, S.A., byla poskytována náhrada, protože jako distributoři dodávaly elektřinu za regulované sazby, jak již bylo zmíněno ve 30. bodě odůvodnění. Za třetí, a to v každém případě, ve španělském elektroenergetickém odvětví nebyli distributoři a dodavatelé na volném trhu ve stejném věcném a právním postavení. Povinnost dodávat elektřinu za regulované sazby byla plněna na základě regulačních omezení, která přiměla distributory, aby jednali jako pouzí finanční a dodavatelští zprostředkovatelé, kteří provádějí právní ustanovení, zatímco dodávky za podmínek na volném trhu byly plně liberalizovanou činností. Proto nelze rozdílné zacházení, které Céntrica napadla, považovat za diskriminaci, a to bez ohledu na skutečnost, že úroveň regulovaných sazeb mohla poškodit proces liberalizace. To však nebylo způsobeno tím, že byla distributorům udělena protiprávní státní podpora.

ZÁVĚR

| (110) | Pochyby, jež Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení, byly během formálního vyšetřování vyvráceny. Komise je přesvědčena, že tím, že Španělsko uznalo náklady, jež distributorům elektřiny vznikly při dodávce elektřiny středním a velkým uživatelům z řad podniků za regulované sazby, nebyla distributorům poskytnuta ekonomická výhoda ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(110)

Pochyby, jež Komise vyjádřila v rozhodnutí o zahájení řízení, byly během formálního vyšetřování vyvráceny. Komise je přesvědčena, že tím, že Španělsko uznalo náklady, jež distributorům elektřiny vznikly při dodávce elektřiny středním a velkým uživatelům z řad podniků za regulované sazby, nebyla distributorům poskytnuta ekonomická výhoda ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (111) | Vzhledem k tomu, že kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní, není nutné zkoumat, zda byla splněna zbývající kritéria. Komise proto dospěla k závěru, že opatření nepředstavuje státní podporu ve prospěch distributorů elektřiny. Tento závěr se týká situace a období, na které se vztahuje stížnost, a není jím nijak dotčena možnost, aby Komise přezkoumala opatření, která Španělsko přijalo po roce 2005, |
| --- | --- |

(111)

Vzhledem k tomu, že kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní, není nutné zkoumat, zda byla splněna zbývající kritéria. Komise proto dospěla k závěru, že opatření nepředstavuje státní podporu ve prospěch distributorů elektřiny. Tento závěr se týká situace a období, na které se vztahuje stížnost, a není jím nijak dotčena možnost, aby Komise přezkoumala opatření, která Španělsko přijalo po roce 2005,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Skutečnost, že Španělské království uznalo náklady distributorů elektřiny, jež jim vznikly při dodávání elektřiny středním a velkým uživatelům z řad podniků za regulované sazby v roce 2005, tím, že společnostem Iberdrola, S.A., Unión Eléctrica Fenosa, S.A., Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A., Endesa, S.A. a Elcogás, S.A. udělilo práva na splacení stanovená královským dekretem č. 5/2005, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.

V Bruselu dne 4. února 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 43, 27.2.2007, s. 9.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Tržní provozovatel zajišťuje nákup a prodej elektřiny na velkoobchodním trhu.

3

(4)  Provozovatel soustavy (Red Eléctrica de España) odpovídá za zaručení bezpečnosti dodávky elektřiny a za koordinaci systému výroby a přenosu.

4

(5)  Článek 11 královského dekretu č. 281/1998 definuje distribuci jako „[činnost], jejímž hlavním cílem je přeprava elektrické energie z přenosové soustavy do míst odběru při dodržení požadavků na dostatečnou kvalitu, jakož i prodej elektrické energie uživatelům či distributorům za sazby“.

5

(6)  Tzv. výrobci ve „zvláštním režimu“. „Zvláštní režim“ představuje systém výkupních sazeb: distributoři (a provozovatel přenosové soustavy) jsou povinni nakoupit celý výstup ze způsobilých kogeneračních jednotek a zařízení využívajících obnovitelné zdroje umístěných v oblasti, za kterou zodpovídají, a to za sazbu pokrývající náklady, jež byla stanovena státem.

6

(7)  Královský dekret č. 2392/2004 ze dne 30. prosince 2004, kterým se stanoví sazby za elektřinu na rok 2005. Úřední věstník BOE č. 315, s. 42766, příloha I.

7

(8)  Podle čl. 12 odst. 2 zákona 54/1997 měly být sazby za elektřinu v zásadě stanovovány jednou ročně, v průběhu roku je však bylo možné upravit.

8

(9)  Podle článku 8 královského dekretu č. 1432/2002 nebylo možné zvýšit průměrnou sazbu o více než 1,40 % (meziročně) a individuální sazby se mohly zvýšit pouze o procentní podíl vypočtený jako zvýšení průměrné sazby +0,60 % (celkově 2 %).

9

(10)  Královský dekret č. 5/2005 ze dne 11. března 2005 o naléhavých reformách ke zvýšení produktivity a ke zlepšení v zadávání veřejných zakázek. Úřední věstník BOE 62, 14.3.2005, s. 8832.

10

(11)  Náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí jsou nedobytné ztráty, které utrpěli zavedení poskytovatelé elektřiny v důsledku investic uskutečněných před liberalizací. Komise schválila poskytnutí kompenzační podpory na pokrytí takovýchto ztrát na základě kritérií vymezených v metodice pro náklady spojené s přechodem na konkurenční prostředí (sdělení Komise o metodice analýzy státních podpor v případě nákladů spojených s přechodem na konkurenční prostředí), a to dopisem SG (2001) D/290869 ze dne 6. srpna 2001. Rozhodnutím SG (2001) D/290553 ze dne 25. července 2001 ve věci NN 49/99 Komise povolila Španělsku, aby poskytovalo za takové náklady do roku 2008 kompenzaci týmž společnostem, které byly požádány o předběžné financování schodku z roku 2005.

11

(12)  Výroční zpráva za rok 2005, Elcogás SA, k dispozici na http://www.elcogas.es/images/stories/3-principales-indicadores/1-datos-economico-financieros/esp2005.pdf

12

(13)  První dodatečné ustanovení královského dekretu č. 809/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se od 1. července 2006 revidují sazby za elektřinu. Úřední věstník BOE č. 156, 1.7.2006.

13

(14)  Španělsko liberalizovalo maloobchodní trh s elektřinou dříve, než požadovaly směrnice o elektřině z let 1996 a 2003, které stanovily harmonogramy pro liberalizaci pro konečné uživatele z řad podniků (počínaje těmi největšími) v rozmezí let 1999 až 2004 a liberalizace segmentu domácností byla podle nich povinná teprve od 1. července 2007.

14

(15)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37.

15

(16)  Směrnice o elektřině z roku 2003 v čl. 3 odst. 3 stanoví: „Členské státy zabezpečí, aby alespoň všichni zákazníci v domácnostech, a pokud to členské státy uznají za vhodné, i malé podniky (především podniky s méně než 50 zaměstnanci a s ročním obratem nebo bilanční sumou nejvýše 10 miliónů eur) mohli využívat univerzální služby, což znamená mít na jejich území právo na dodávky elektřiny ve stanovené kvalitě za přiměřené, jednoduše a jasně srovnatelné a průhledné ceny. Aby zabezpečily poskytování univerzální služby, mohou členské státy určit dodavatele poslední instance.“

16

(17)  Dodavatelé rovněž nakupovali energii na velkoobchodním trhu („organizovaném trhu“), a ačkoli teoreticky mohli uzavírat dvoustranné dohody s výrobci, ve skutečnosti výrobci (především vertikálně integrované skupiny) neměli žádnou motivaci, aby takové dohody uzavírali.

17

(18)  Viz příloha I písm. b) a c) směrnice 2003/54/ES.

18

(19)  Zdroj: připomínky společnosti Iberdrola ze dne 26. dubna 2007.

19

Zdroj:

(20)  Rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 17. března 1993 ve spojených věcech C-72/91 a C-73/91, bod 21: „Daný systém se nesnaží prostřednictvím svého záměru ani obecné struktury vytvořit výhodu, která by pro stát představovala další zátěž“.

20

(21)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. února 1985 ve věci Procureur de la République v. Association de défense des brûleurs d'huiles usagées (ADBHU), C-240/83, Recueil 1985, s. 531, zejména s. 543–544 a bod 18.

21

(22)  Rozhodnutí Komise ze dne 12. června 2012 o státní podpoře SA.21918 (C 17/07) (ex NN 17/07) poskytnuté Francouzskou republikou — Regulované sazby elektřiny ve Francii (Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 10), zejména body 30 až 37 a 134 až 137.

22

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/62 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/62

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. července 2014,

kterým se z financování Evropskou unií vylučují některé výdaje vynaložené členskými státy v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), v rámci Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

(oznámeno pod číslem C(2014) 4479)

(pouze anglické, české, dánské, finské, francouzské, italské, lotyšské, maďarské, německé nizozemské, polské, portugalské, slovinské, španělské, a švédské znění je závazné)

(2014/458/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (2), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Výborem zemědělských fondů,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle ustanovení čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 1258/1999 a článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005 má Komise provést nezbytná ověřování, sdělit členským státům výsledky těchto ověřování, seznámit se s připomínkami členských států, svolat dvoustranná jednání s cílem dosáhnout dohody s dotyčnými členskými státy a formálně jim sdělit své závěry. |
| --- | --- |

(1)

Podle ustanovení čl. 7 odst. 4 nařízení (ES) č. 1258/1999 a článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005 má Komise provést nezbytná ověřování, sdělit členským státům výsledky těchto ověřování, seznámit se s připomínkami členských států, svolat dvoustranná jednání s cílem dosáhnout dohody s dotyčnými členskými státy a formálně jim sdělit své závěry.

| (2) | Členské státy měly možnost požádat o zahájení dohodovacího řízení. Tato možnost byla v některých případech využita a zprávy vydané po ukončení dohodovacího řízení Komise posoudila. |
| --- | --- |

(2)

Členské státy měly možnost požádat o zahájení dohodovacího řízení. Tato možnost byla v některých případech využita a zprávy vydané po ukončení dohodovacího řízení Komise posoudila.

| (3) | Podle nařízení (ES) č. 1258/1999 a nařízení (ES) č. 1290/2005 lze financovat pouze zemědělské výdaje vynaložené způsobem, který neporušuje pravidla Evropské unie. |
| --- | --- |

(3)

Podle nařízení (ES) č. 1258/1999 a nařízení (ES) č. 1290/2005 lze financovat pouze zemědělské výdaje vynaložené způsobem, který neporušuje pravidla Evropské unie.

| (4) | Na základě provedených ověřování, výsledků dvoustranných jednání a dohodovacích řízení bylo zjištěno, že část výdajů vykázaných členskými státy tento požadavek nesplňuje, a nelze ji tudíž financovat v rámci záruční sekce EZOZF, v rámci EZZF a v rámci EZFRV. |
| --- | --- |

(4)

Na základě provedených ověřování, výsledků dvoustranných jednání a dohodovacích řízení bylo zjištěno, že část výdajů vykázaných členskými státy tento požadavek nesplňuje, a nelze ji tudíž financovat v rámci záruční sekce EZOZF, v rámci EZZF a v rámci EZFRV.

| (5) | Je třeba uvést částky, které nejsou uznány k financování v rámci záruční sekce EZOZF, v rámci EZZF a v rámci EZFRV. Tyto částky se nevztahují na výdaje vynaložené více než 24 měsíců před písemným sdělením, ve kterém Komise oznámila členským státům výsledky ověřování. |
| --- | --- |

(5)

Je třeba uvést částky, které nejsou uznány k financování v rámci záruční sekce EZOZF, v rámci EZZF a v rámci EZFRV. Tyto částky se nevztahují na výdaje vynaložené více než 24 měsíců před písemným sdělením, ve kterém Komise oznámila členským státům výsledky ověřování.

| (6) | U případů, na které se vztahuje toto rozhodnutí, sdělila Komise členským státům v rámci souhrnné zprávy vyhodnocení částek, jež je třeba vyloučit, neboť nejsou v souladu s pravidly Evropské unie. |
| --- | --- |

(6)

U případů, na které se vztahuje toto rozhodnutí, sdělila Komise členským státům v rámci souhrnné zprávy vyhodnocení částek, jež je třeba vyloučit, neboť nejsou v souladu s pravidly Evropské unie.

| (7) | Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny finanční dopady, které může Komise vyvodit z rozsudků Soudního dvora ve věcech projednávaných ke dni 15. března 2014 a týkajících se záležitostí, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(7)

Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny finanční dopady, které může Komise vyvodit z rozsudků Soudního dvora ve věcech projednávaných ke dni 15. března 2014 a týkajících se záležitostí, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Výdaje schválených platebních agentur členských států, které byly vykázány v rámci záruční sekce EZOZF, v rámci EZZF nebo v rámci EZFRV a které jsou uvedeny v příloze, jsou vyloučeny z financování Evropskou unií, neboť nejsou v souladu s pravidly Evropské unie.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, České republice, Dánskému království, Spolkové republice Německo, Španělskému království, Francouzské republice, Italské republice, Lotyšské republice, Maďarsku, Polské republice, Portugalské republice, Republice Slovinsko, Finské republice, Švédskému království a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Komisi

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.

1

(2)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| ČS | Opatření | Rozpočtový rok | Odůvodnění | Druh platby | % | Měna | Částka | Srážky | Finanční dopad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 6701 |
| BE | Ostatní přímé podpory – skot | 2010 | Platby na nezpůsobilá zvířata a nesprávné uplatnění sankcí | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 133 335,00 | 0,00 | – 133 335,00 |
| BE | Ostatní přímé podpory – skot | 2011 | Platby na nezpůsobilá zvířata a nesprávné uplatnění sankcí | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 62 275,00 | 0,00 | – 62 275,00 |
| BE | Ostatní přímé podpory – skot | 2012 | Platby na nezpůsobilá zvířata a nesprávné uplatnění sankcí | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 110 550,00 | 0,00 | – 110 550,00 |
| CELKEM BE | EUR | – 306 160,00 | 0,00 | – 306 160,00 |
| CZ | Ostatní přímé podpory – články 68 až 72 nařízení č. 73/2009 | 2011 | Neoprávněné platby a neuplatnění snížení/vyloučení v případě zvířat s nesrovnalostmi | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 4 195,16 | 0,00 | – 4 195,16 |
| CZ | Ostatní přímé podpory – články 68 až 72 nařízení č. 73/2009 | 2012 | Neoprávněné platby a neuplatnění snížení/vyloučení v případě zvířat s nesrovnalostmi | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 68,74 | 0,00 | – 68,74 |
| CELKEM CZ | EUR | – 4 263,90 | 0,00 | – 4 263,90 |
| DE | Oddělené přímé podpory | 2008 | Nedostatek extrapolace v případě vykázání větší rozlohy pod 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 106 694,14 | 0,00 | – 106 694,14 |
| DE | Oddělené přímé podpory | 2009 | Nedostatek extrapolace v případě vykázání větší rozlohy pod 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 104 776,14 | 0,00 | – 104 776,14 |
| DE | Oddělené přímé podpory | 2009 | Nedostatky v toleranci měření | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 56 327,48 | 0,00 | – 56 327,48 |
| DE | Oddělené přímé podpory | 2010 | Nedostatek extrapolace v případě vykázání větší rozlohy pod 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 72 254,33 | 0,00 | – 72 254,33 |
| DE | Oddělené přímé podpory | 2010 | Nedostatky v toleranci měření | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 56 781,05 | 0,00 | – 56 781,05 |
| CELKEM DE | EUR | – 396 833,14 | 0,00 | – 396 833,14 |
| DK | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nedostatky při kontrolách na místě | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 1 529 693,10 | 0,00 | – 1 529 693,10 |
| DK | Oddělené přímé podpory | 2011 | Zpětné získání neoprávněně vyplacených plateb a nesprávné zpracování platebních nároků | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 69 494,00 | 0,00 | – 69 494,00 |
| DK | Oddělené přímé podpory | 2012 | Nedostatky při kontrolách na místě | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 1 489 167,20 | 0,00 | – 1 489 167,20 |
| DK | Oddělené přímé podpory | 2012 | Zpětné získání neoprávněně vyplacených plateb a nesprávné zpracování platebních nároků | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 3 654,00 | 0,00 | – 3 654,00 |
| CELKEM DK | EUR | – 3 092 008,30 | 0,00 | – 3 092 008,30 |
| ES | Opatření v odvětví rybolovu | 2004 | Nepřesvědčivé výsledky administrativních kontrol, nedostatky při kontrolách na místě a externím auditu | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 185 468,74 | 0,00 | – 185 468,74 |
| ES | Opatření v odvětví rybolovu | 2005 | Nepřesvědčivé výsledky administrativních kontrol, nedostatky při kontrolách na místě a externím auditu | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 253 547,34 | 0,00 | – 253 547,34 |
| ES | Opatření v odvětví rybolovu | 2006 | Nepřesvědčivé výsledky administrativních kontrol, nedostatky při kontrolách na místě a externím auditu | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 117 708,85 | 0,00 | – 117 708,85 |
| ES | Oddělené přímé podpory | 2010 | Nedostatky při administrativních kontrolách, kontrolách na místě a při zpětném získávání neoprávněných plateb | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 53 541,40 | 0,00 | – 53 541,40 |
| ES | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nedostatky při administrativních kontrolách, kontrolách na místě a při zpětném získávání neoprávněných plateb | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 368,20 | 0,00 | – 368,20 |
| ES | Podmíněnost | 2009 | Shovívavost systému sankcí, rok žádosti 2008 | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 191 873,53 | – 383,75 | – 191 489,78 |
| ES | Podmíněnost | 2009 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 790 454,36 | – 218,52 | – 790 235,84 |
| ES | Podmíněnost | 2009 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 24 049,41 | 0,00 | – 24 049,41 |
| ES | Podmíněnost | 2010 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 638,55 | 0,00 | – 638,55 |
| ES | Podmíněnost | 2010 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 781 951,76 | – 1 002,96 | – 780 948,80 |
| ES | Podmíněnost | 2010 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 30,92 | 0,00 | – 30,92 |
| ES | Podmíněnost | 2011 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 117,27 | 0,00 | – 117,27 |
| ES | Podmíněnost | 2011 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 570,44 | 0,00 | – 570,44 |
| ES | Podmíněnost | 2011 | Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 824 194,02 | 0,00 | – 824 194,02 |
| CELKEM ES | EUR | – 3 224 514,79 | – 1 605,23 | – 3 222 909,56 |
| FI | Oddělené přímé podpory | 2010 | Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 289 992,10 | 0,00 | – 289 992,10 |
| FI | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 961 208,71 | 0,00 | – 961 208,71 |
| FI | Oddělené přímé podpory | 2012 | Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 1 384 610,18 | 0,00 | – 1 384 610,18 |
| CELKEM FI | EUR | – 2 635 810,99 | 0,00 | – 2 635 810,99 |
| FR | Mléko – Mléko pro školy | 2009 | Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009) | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 290 282,58 | 0,00 | – 290 282,58 |
| FR | Mléko – Mléko pro školy | 2010 | Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009) | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 351 047,94 | 0,00 | – 351 047,94 |
| FR | Mléko – Mléko pro školy | 2011 | Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009) | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 1 610,58 | 0,00 | – 1 610,58 |
| FR | Mléko – Mléko pro školy | 2012 | Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009) | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 474,30 | 0,00 | – 474,30 |
| FR | Nároky | 2010 | Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva | PAUŠÁLNÍ | 10,00 % | EUR | – 5 938 076,49 | 0,00 | – 5 938 076,49 |
| FR | Nároky | 2010 | Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 2 584 040,40 | 0,00 | – 2 584 040,40 |
| FR | Nároky | 2011 | Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva | PAUŠÁLNÍ | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Nároky | 2011 | Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 2 584 032,47 | 0,00 | – 2 584 032,47 |
| FR | Nároky | 2012 | Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva | PAUŠÁLNÍ | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Nároky | 2012 | Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 2 584 031,62 | 0,00 | – 2 584 031,62 |
| CELKEM FR | EUR | – 20 686 287,88 | 0,00 | – 20 686 287,88 |
| GB | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nedostatky v v systému identifikace půdy a při kontrolách na místě | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| CELKEM GB | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| IT | Ovoce a zelenina – zpracování rajčat | 2008 | Nedostatky administrativních a účetních kontrol; organizace producentů a zpracovatelů nevedou žádné záznamy o sladění s účetnictvím požadovaným vnitrostátními předpisy | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 2 332 156,30 | – 932 862,52 | – 1 399 293,78 |
| IT | Ovoce a zelenina – zpracování rajčat | 2010 | Nedostatky administrativních a účetních kontrol; organizace producentů a zpracovatelů nevedou žádné záznamy o sladění s účetnictvím požadovaným vnitrostátními předpisy | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | 720,02 | 0,00 | 720,02 |
| IT | Nesrovnalosti | 2012 | Nedostatečné informace týkající se opatření k vymáhání pohledávek | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 2 362 005,73 | 0,00 | – 2 362 005,73 |
| IT | Nesrovnalosti | 2012 | Nedbalost v postupu vymáhání pohledávek | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 1 283 164,95 | 0,00 | – 1 283 164,95 |
| IT | Nesrovnalosti | 2012 | Neoznámení v příloze III | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 1 460 976,88 | 0,00 | – 1 460 976,88 |
| CELKEM IT | EUR | – 7 437 583,84 | – 932 862,52 | – 6 504 721,32 |
| LV | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nedostatky v důsledku zjevných chyb a při kontrolách na místě s chybami pod 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 15 324,30 | 0,00 | – 15 324,30 |
| LV | Oddělené přímé podpory | 2012 | Nedostatky v důsledku zjevných chyb a při kontrolách na místě s chybami pod 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 3 399,21 | 0,00 | – 3 399,21 |
| LV | Podmíněnost | 2009 | 4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 254 163,51 | 0,00 | – 254 163,51 |
| LV | Podmíněnost | 2010 | 2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 181 777,79 | 0,00 | – 181 777,79 |
| LV | Podmíněnost | 2010 | 4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 179,81 | 0,00 | – 179,81 |
| LV | Podmíněnost | 2011 | 2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 100,05 | 0,00 | – 100,05 |
| LV | Podmíněnost | 2011 | 4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | 14,86 | 0,00 | 14,86 |
| LV | Podmíněnost | 2011 | Nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2010 | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 2 230,28 | 0,00 | – 2 230,28 |
| LV | Podmíněnost | 2012 | 2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 0,19 | 0,00 | – 0,19 |
| LV CELKEM | EUR | – 457 160,28 | 0,00 | – 457 160,28 |
| SE | Oddělené přímé podpory | 2010 | Nedostatky v v systému identifikace půdy, rok žádosti 2009 | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 1 117 986,60 | 0,00 | – 1 117 986,60 |
| SE | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nedostatky v v systému identifikace půdy, rok žádosti 2010 | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 15 591,00 | 0,00 | – 15 591,00 |
| CELKEM SE | EUR | – 1 133 577,60 | 0,00 | – 1 133 577,60 |
| SI | Oddělené přímé podpory | 2010 | Nedostatky při ověřování malých pozemků, pokud jde o jejich soulad s definicí zemědělských pozemků | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 85 780,08 | – 2 203,29 | – 83 576,79 |
| SI | Oddělené přímé podpory | 2010 | Nevykonaná extrapolace výsledku kontroly v případe rozdílu menšího než 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 1 771,90 | – 10,97 | – 1 760,93 |
| SI | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nedostatky při ověřování malých pozemků, pokud jde o jejich soulad s definicí zemědělských pozemků | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 115 956,46 | 0,00 | – 115 956,46 |
| SI | Oddělené přímé podpory | 2011 | Nevykonaná extrapolace výsledku kontroly v případe rozdílu menšího než 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 6 376,67 | – 7,62 | – 6 369,05 |
| SI | Oddělené přímé podpory | 2012 | Nedostatky při ověřování malých pozemků, pokud jde o jejich soulad s definicí zemědělských pozemků | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 131 269,23 | 0,00 | – 131 269,23 |
| SI | Oddělené přímé podpory | 2012 | Nevykonaná extrapolace výsledku kontroly v případe rozdílu menšího než 3 % | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 6 506,76 | – 7,78 | – 6 498,98 |
| CELKEM SI | EUR | – 347 661,10 | – 2 229,66 | – 345 431,44 |
| CELKEM PRO ROZPOČTOVOU POLOŽKU 6701 | EUR | – 42 285 334,82 | – 936 697,41 | – 41 348 637,41 |
| ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 6711 |
| DK | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2011 | Nedostatky při kontrolách na místě | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 138 216,28 | 0,00 | – 138 216,28 |
| DK | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2012 | Nedostatky při kontrolách na místě | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 114 814,02 | 0,00 | – 114 814,02 |
| CELKEM DK | EUR | – 253 030,30 | 0,00 | – 253 030,30 |
| ES | Podmíněnost | 2009 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 25 382,59 | 0,00 | – 25 382,59 |
| ES | Podmíněnost | 2009 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 1 341,72 | 0,00 | – 1 341,72 |
| ES | Podmíněnost | 2010 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | 18,14 | 0,00 | 18,14 |
| ES | Podmíněnost | 2010 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 34 511,04 | 0,00 | – 34 511,04 |
| ES | Podmíněnost | 2010 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 317,20 | 0,00 | – 317,20 |
| ES | Podmíněnost | 2011 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 36,65 | 0,00 | – 36,65 |
| ES | Podmíněnost | 2011 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 69,84 | 0,00 | – 69,84 |
| ES | Podmíněnost | 2011 | Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 39 292,14 | 0,00 | – 39 292,14 |
| CELKEM ES | EUR | – 100 933,04 | 0,00 | – 100 933,04 |
| FI | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2010 | Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 132 350,41 | 0,00 | – 132 350,41 |
| FI | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2011 | Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 449 325,95 | 0,00 | – 449 325,95 |
| FI | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2012 | Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 558 189,31 | 0,00 | – 558 189,31 |
| CELKEM FI | EUR | – 1 139 865,67 | 0,00 | – 1 139 865,67 |
| GB | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2011 | Nedostatky v v systému identifikace půdy a při kontrolách na místě | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| CELKEM GB | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| HU | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013) | 2009 | Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy) | PAUŠÁLNÍ | 10,00 % | EUR | – 131 333,83 | 0,00 | – 131 333,83 |
| HU | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013) | 2010 | Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy) | PAUŠÁLNÍ | 10,00 % | EUR | – 149 391,75 | 0,00 | – 149 391,75 |
| HU | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013) | 2011 | Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy) | PAUŠÁLNÍ | 10,00 % | EUR | – 42 101,65 | 0,00 | – 42 101,65 |
| HU | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013) | 2012 | Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy) | PAUŠÁLNÍ | 10,00 % | EUR | – 60 885,25 | 0,00 | – 60 885,25 |
| CELKEM HU | EUR | – 383 712,48 | 0,00 | – 383 712,48 |
| LV | Podmíněnost | 2009 | 4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 212 566,45 | 0,00 | – 212 566,45 |
| LV | Podmíněnost | 2010 | 2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 92 731,87 | 0,00 | – 92 731,87 |
| LV | Podmíněnost | 2010 | 4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | 1 146,35 | 0,00 | 1 146,35 |
| LV | Podmíněnost | 2011 | 2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | 249,48 | 0,00 | 249,48 |
| LV | Podmíněnost | 2011 | 4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | 425,78 | 0,00 | 425,78 |
| LV | Podmíněnost | 2012 | 2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009 | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | 106,22 | 0,00 | 106,22 |
| LV | Podmíněnost | 2012 | 4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008 | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | 183,03 | 0,00 | 183,03 |
| LV CELKEM | EUR | – 303 187,46 | 0,00 | – 303 187,46 |
| PL | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013) | 2009 | Nedostatečná kritéria výběru | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 16 237,92 | 0,00 | – 16 237,92 |
| PL | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013) | 2010 | Nedostatečná kritéria výběru | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 2 189 601,12 | 0,00 | – 2 189 601,12 |
| PL | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013) | 2011 | Nedostatečná kritéria výběru | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 2 290 180,19 | 0,00 | – 2 290 180,19 |
| PL | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013) | 2012 | Nedostatečná kritéria výběru | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 1 175 231,69 | 0,00 | – 1 175 231,69 |
| PL | Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013) | 2013 | Nedostatečná kritéria výběru | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 172 311,40 | 0,00 | – 172 311,40 |
| CELKEM PL | EUR | – 5 843 562,32 | 0,00 | – 5 843 562,32 |
| PT | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2008 | Pozdní kontroly na místě | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 81 992,88 | – 81 992,88 | 0,00 |
| PT | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2009 | Pozdní kontroly na místě | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 3 374 908,49 | – 2 911 944,67 | – 462 963,82 |
| PT | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2009 | Pozdní kontroly na místě | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 353 974,42 | 0,00 | – 353 974,42 |
| PT | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2010 | Pozdní kontroly na místě | PAUŠÁLNÍ | 2,00 % | EUR | – 213 427,37 | 0,00 | – 213 427,37 |
| PT | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2010 | Pozdní kontroly na místě | PAUŠÁLNÍ | 5,00 % | EUR | – 1 682 133,84 | – 1 446 076,06 | – 236 057,78 |
| CELKEM PT | EUR | – 5 706 437,00 | – 4 440 013,61 | – 1 266 423,39 |
| SE | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2010 | Nedostatky v systému identifikace půdy, rok žádosti 2009 | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 190 380,00 | 0,00 | – 190 380,00 |
| SE | Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou) | 2011 | Nedostatky v systému identifikace půdy, rok žádosti 2010 | JEDNORÁZOVÁ | | EUR | – 143 719,00 | 0,00 | – 143 719,00 |
| CELKEM SE | EUR | – 334 099,00 | 0,00 | – 334 099,00 |
| CELKEM pro položku 6711 | EUR | – 14 679 596,27 | – 4 440 013,61 | – 10 239 582,66 |

ČS

Opatření

Rozpočtový rok

Odůvodnění

Druh platby

%

Měna

Částka

Srážky

Finanční dopad

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 6701

BE

Ostatní přímé podpory – skot

2010

Platby na nezpůsobilá zvířata a nesprávné uplatnění sankcí

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 133 335,00

0,00

– 133 335,00

BE

Ostatní přímé podpory – skot

2011

Platby na nezpůsobilá zvířata a nesprávné uplatnění sankcí

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 62 275,00

0,00

– 62 275,00

BE

Ostatní přímé podpory – skot

2012

Platby na nezpůsobilá zvířata a nesprávné uplatnění sankcí

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 110 550,00

0,00

– 110 550,00

CELKEM BE

EUR

– 306 160,00

0,00

– 306 160,00

CZ

Ostatní přímé podpory – články 68 až 72 nařízení č. 73/2009

2011

Neoprávněné platby a neuplatnění snížení/vyloučení v případě zvířat s nesrovnalostmi

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 4 195,16

0,00

– 4 195,16

CZ

Ostatní přímé podpory – články 68 až 72 nařízení č. 73/2009

2012

Neoprávněné platby a neuplatnění snížení/vyloučení v případě zvířat s nesrovnalostmi

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 68,74

0,00

– 68,74

CELKEM CZ

EUR

– 4 263,90

0,00

– 4 263,90

DE

Oddělené přímé podpory

2008

Nedostatek extrapolace v případě vykázání větší rozlohy pod 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 106 694,14

0,00

– 106 694,14

DE

Oddělené přímé podpory

2009

Nedostatek extrapolace v případě vykázání větší rozlohy pod 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 104 776,14

0,00

– 104 776,14

DE

Oddělené přímé podpory

2009

Nedostatky v toleranci měření

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 56 327,48

0,00

– 56 327,48

DE

Oddělené přímé podpory

2010

Nedostatek extrapolace v případě vykázání větší rozlohy pod 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 72 254,33

0,00

– 72 254,33

DE

Oddělené přímé podpory

2010

Nedostatky v toleranci měření

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 56 781,05

0,00

– 56 781,05

CELKEM DE

EUR

– 396 833,14

0,00

– 396 833,14

DK

Oddělené přímé podpory

2011

Nedostatky při kontrolách na místě

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 1 529 693,10

0,00

– 1 529 693,10

DK

Oddělené přímé podpory

2011

Zpětné získání neoprávněně vyplacených plateb a nesprávné zpracování platebních nároků

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 69 494,00

0,00

– 69 494,00

DK

Oddělené přímé podpory

2012

Nedostatky při kontrolách na místě

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 1 489 167,20

0,00

– 1 489 167,20

DK

Oddělené přímé podpory

2012

Zpětné získání neoprávněně vyplacených plateb a nesprávné zpracování platebních nároků

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 3 654,00

0,00

– 3 654,00

CELKEM DK

EUR

– 3 092 008,30

0,00

– 3 092 008,30

ES

Opatření v odvětví rybolovu

2004

Nepřesvědčivé výsledky administrativních kontrol, nedostatky při kontrolách na místě a externím auditu

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 185 468,74

0,00

– 185 468,74

ES

Opatření v odvětví rybolovu

2005

Nepřesvědčivé výsledky administrativních kontrol, nedostatky při kontrolách na místě a externím auditu

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 253 547,34

0,00

– 253 547,34

ES

Opatření v odvětví rybolovu

2006

Nepřesvědčivé výsledky administrativních kontrol, nedostatky při kontrolách na místě a externím auditu

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 117 708,85

0,00

– 117 708,85

ES

Oddělené přímé podpory

2010

Nedostatky při administrativních kontrolách, kontrolách na místě a při zpětném získávání neoprávněných plateb

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 53 541,40

0,00

– 53 541,40

ES

Oddělené přímé podpory

2011

Nedostatky při administrativních kontrolách, kontrolách na místě a při zpětném získávání neoprávněných plateb

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 368,20

0,00

– 368,20

ES

Podmíněnost

2009

Shovívavost systému sankcí, rok žádosti 2008

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 191 873,53

– 383,75

– 191 489,78

ES

Podmíněnost

2009

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 790 454,36

– 218,52

– 790 235,84

ES

Podmíněnost

2009

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 24 049,41

0,00

– 24 049,41

ES

Podmíněnost

2010

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 638,55

0,00

– 638,55

ES

Podmíněnost

2010

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 781 951,76

– 1 002,96

– 780 948,80

ES

Podmíněnost

2010

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 30,92

0,00

– 30,92

ES

Podmíněnost

2011

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 117,27

0,00

– 117,27

ES

Podmíněnost

2011

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 570,44

0,00

– 570,44

ES

Podmíněnost

2011

Částečné a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 824 194,02

0,00

– 824 194,02

CELKEM ES

EUR

– 3 224 514,79

– 1 605,23

– 3 222 909,56

FI

Oddělené přímé podpory

2010

Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 289 992,10

0,00

– 289 992,10

FI

Oddělené přímé podpory

2011

Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 961 208,71

0,00

– 961 208,71

FI

Oddělené přímé podpory

2012

Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 1 384 610,18

0,00

– 1 384 610,18

CELKEM FI

EUR

– 2 635 810,99

0,00

– 2 635 810,99

FR

Mléko – Mléko pro školy

2009

Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009)

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 290 282,58

0,00

– 290 282,58

FR

Mléko – Mléko pro školy

2010

Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009)

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 351 047,94

0,00

– 351 047,94

FR

Mléko – Mléko pro školy

2011

Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009)

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 1 610,58

0,00

– 1 610,58

FR

Mléko – Mléko pro školy

2012

Opožděná kontrola na místě, pokud jde o program Mléko do škol (školní rok 2008 – 2009)

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 474,30

0,00

– 474,30

FR

Nároky

2010

Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva

PAUŠÁLNÍ

10,00 %

EUR

– 5 938 076,49

0,00

– 5 938 076,49

FR

Nároky

2010

Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 2 584 040,40

0,00

– 2 584 040,40

FR

Nároky

2011

Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva

PAUŠÁLNÍ

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Nároky

2011

Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 2 584 032,47

0,00

– 2 584 032,47

FR

Nároky

2012

Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva

PAUŠÁLNÍ

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Nároky

2012

Nesprávné přidělení vnitrostátní rezervy a konsolidace ploch pro krmiva

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 2 584 031,62

0,00

– 2 584 031,62

CELKEM FR

EUR

– 20 686 287,88

0,00

– 20 686 287,88

GB

Oddělené přímé podpory

2011

Nedostatky v v systému identifikace půdy a při kontrolách na místě

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

CELKEM GB

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

IT

Ovoce a zelenina – zpracování rajčat

2008

Nedostatky administrativních a účetních kontrol; organizace producentů a zpracovatelů nevedou žádné záznamy o sladění s účetnictvím požadovaným vnitrostátními předpisy

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 2 332 156,30

– 932 862,52

– 1 399 293,78

IT

Ovoce a zelenina – zpracování rajčat

2010

Nedostatky administrativních a účetních kontrol; organizace producentů a zpracovatelů nevedou žádné záznamy o sladění s účetnictvím požadovaným vnitrostátními předpisy

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

720,02

0,00

720,02

IT

Nesrovnalosti

2012

Nedostatečné informace týkající se opatření k vymáhání pohledávek

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 2 362 005,73

0,00

– 2 362 005,73

IT

Nesrovnalosti

2012

Nedbalost v postupu vymáhání pohledávek

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 1 283 164,95

0,00

– 1 283 164,95

IT

Nesrovnalosti

2012

Neoznámení v příloze III

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 1 460 976,88

0,00

– 1 460 976,88

CELKEM IT

EUR

– 7 437 583,84

– 932 862,52

– 6 504 721,32

LV

Oddělené přímé podpory

2011

Nedostatky v důsledku zjevných chyb a při kontrolách na místě s chybami pod 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 15 324,30

0,00

– 15 324,30

LV

Oddělené přímé podpory

2012

Nedostatky v důsledku zjevných chyb a při kontrolách na místě s chybami pod 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 3 399,21

0,00

– 3 399,21

LV

Podmíněnost

2009

4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 254 163,51

0,00

– 254 163,51

LV

Podmíněnost

2010

2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 181 777,79

0,00

– 181 777,79

LV

Podmíněnost

2010

4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 179,81

0,00

– 179,81

LV

Podmíněnost

2011

2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 100,05

0,00

– 100,05

LV

Podmíněnost

2011

4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

14,86

0,00

14,86

LV

Podmíněnost

2011

Nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2010

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 2 230,28

0,00

– 2 230,28

LV

Podmíněnost

2012

2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 0,19

0,00

– 0,19

LV CELKEM

EUR

– 457 160,28

0,00

– 457 160,28

SE

Oddělené přímé podpory

2010

Nedostatky v v systému identifikace půdy, rok žádosti 2009

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 1 117 986,60

0,00

– 1 117 986,60

SE

Oddělené přímé podpory

2011

Nedostatky v v systému identifikace půdy, rok žádosti 2010

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 15 591,00

0,00

– 15 591,00

CELKEM SE

EUR

– 1 133 577,60

0,00

– 1 133 577,60

SI

Oddělené přímé podpory

2010

Nedostatky při ověřování malých pozemků, pokud jde o jejich soulad s definicí zemědělských pozemků

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 85 780,08

– 2 203,29

– 83 576,79

SI

Oddělené přímé podpory

2010

Nevykonaná extrapolace výsledku kontroly v případe rozdílu menšího než 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 1 771,90

– 10,97

– 1 760,93

SI

Oddělené přímé podpory

2011

Nedostatky při ověřování malých pozemků, pokud jde o jejich soulad s definicí zemědělských pozemků

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 115 956,46

0,00

– 115 956,46

SI

Oddělené přímé podpory

2011

Nevykonaná extrapolace výsledku kontroly v případe rozdílu menšího než 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 6 376,67

– 7,62

– 6 369,05

SI

Oddělené přímé podpory

2012

Nedostatky při ověřování malých pozemků, pokud jde o jejich soulad s definicí zemědělských pozemků

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 131 269,23

0,00

– 131 269,23

SI

Oddělené přímé podpory

2012

Nevykonaná extrapolace výsledku kontroly v případe rozdílu menšího než 3 %

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 6 506,76

– 7,78

– 6 498,98

CELKEM SI

EUR

– 347 661,10

– 2 229,66

– 345 431,44

CELKEM PRO ROZPOČTOVOU POLOŽKU 6701

EUR

– 42 285 334,82

– 936 697,41

– 41 348 637,41

ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 6711

DK

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2011

Nedostatky při kontrolách na místě

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 138 216,28

0,00

– 138 216,28

DK

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2012

Nedostatky při kontrolách na místě

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 114 814,02

0,00

– 114 814,02

CELKEM DK

EUR

– 253 030,30

0,00

– 253 030,30

ES

Podmíněnost

2009

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 25 382,59

0,00

– 25 382,59

ES

Podmíněnost

2009

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 1 341,72

0,00

– 1 341,72

ES

Podmíněnost

2010

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

18,14

0,00

18,14

ES

Podmíněnost

2010

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 34 511,04

0,00

– 34 511,04

ES

Podmíněnost

2010

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 317,20

0,00

– 317,20

ES

Podmíněnost

2011

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 36,65

0,00

– 36,65

ES

Podmíněnost

2011

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 69,84

0,00

– 69,84

ES

Podmíněnost

2011

Částečná a neúčinná kontrola řady povinných požadavků na hospodaření, rok žádosti 2010

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 39 292,14

0,00

– 39 292,14

CELKEM ES

EUR

– 100 933,04

0,00

– 100 933,04

FI

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2010

Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 132 350,41

0,00

– 132 350,41

FI

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2011

Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 449 325,95

0,00

– 449 325,95

FI

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2012

Nedostatky v systému identifikace půdy, při kontrolách na místě a při výpočtu snížení

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 558 189,31

0,00

– 558 189,31

CELKEM FI

EUR

– 1 139 865,67

0,00

– 1 139 865,67

GB

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2011

Nedostatky v v systému identifikace půdy a při kontrolách na místě

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

CELKEM GB

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

HU

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013)

2009

Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy)

PAUŠÁLNÍ

10,00 %

EUR

– 131 333,83

0,00

– 131 333,83

HU

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013)

2010

Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy)

PAUŠÁLNÍ

10,00 %

EUR

– 149 391,75

0,00

– 149 391,75

HU

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013)

2011

Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy)

PAUŠÁLNÍ

10,00 %

EUR

– 42 101,65

0,00

– 42 101,65

HU

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007-2013)

2012

Nedostatečná klíčová kontrola – podpora vyplacená nezpůsobilým příjemcům (neúčastnili se povinné odborné přípravy)

PAUŠÁLNÍ

10,00 %

EUR

– 60 885,25

0,00

– 60 885,25

CELKEM HU

EUR

– 383 712,48

0,00

– 383 712,48

LV

Podmíněnost

2009

4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 212 566,45

0,00

– 212 566,45

LV

Podmíněnost

2010

2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 92 731,87

0,00

– 92 731,87

LV

Podmíněnost

2010

4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

1 146,35

0,00

1 146,35

LV

Podmíněnost

2011

2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

249,48

0,00

249,48

LV

Podmíněnost

2011

4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

425,78

0,00

425,78

LV

Podmíněnost

2012

2x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nedostatky při kontrolách povinného požadavku na hospodaření (SMR) 4 a tolerance použitá pro SMR 7, rok žádosti 2009

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

106,22

0,00

106,22

LV

Podmíněnost

2012

4x nedefinovaný dobrý zemědělský a environmentální stav, nesprávný výpočet sankce, rok žádosti 2008

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

183,03

0,00

183,03

LV CELKEM

EUR

– 303 187,46

0,00

– 303 187,46

PL

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013)

2009

Nedostatečná kritéria výběru

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 16 237,92

0,00

– 16 237,92

PL

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013)

2010

Nedostatečná kritéria výběru

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 2 189 601,12

0,00

– 2 189 601,12

PL

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013)

2011

Nedostatečná kritéria výběru

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 2 290 180,19

0,00

– 2 290 180,19

PL

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013)

2012

Nedostatečná kritéria výběru

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 1 175 231,69

0,00

– 1 175 231,69

PL

Rozvoj venkova EZFRV Osy 1+3 – Opatření zaměřená na investice (2007–2013)

2013

Nedostatečná kritéria výběru

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 172 311,40

0,00

– 172 311,40

CELKEM PL

EUR

– 5 843 562,32

0,00

– 5 843 562,32

PT

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2008

Pozdní kontroly na místě

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 81 992,88

– 81 992,88

0,00

PT

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2009

Pozdní kontroly na místě

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 3 374 908,49

– 2 911 944,67

– 462 963,82

PT

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2009

Pozdní kontroly na místě

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 353 974,42

0,00

– 353 974,42

PT

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2010

Pozdní kontroly na místě

PAUŠÁLNÍ

2,00 %

EUR

– 213 427,37

0,00

– 213 427,37

PT

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2010

Pozdní kontroly na místě

PAUŠÁLNÍ

5,00 %

EUR

– 1 682 133,84

– 1 446 076,06

– 236 057,78

CELKEM PT

EUR

– 5 706 437,00

– 4 440 013,61

– 1 266 423,39

SE

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2010

Nedostatky v systému identifikace půdy, rok žádosti 2009

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 190 380,00

0,00

– 190 380,00

SE

Rozvoj venkova EZFRV Osa 2 (2007–2013, opatření související s plochou)

2011

Nedostatky v systému identifikace půdy, rok žádosti 2010

JEDNORÁZOVÁ

EUR

– 143 719,00

0,00

– 143 719,00

CELKEM SE

EUR

– 334 099,00

0,00

– 334 099,00

CELKEM pro položku 6711

EUR

– 14 679 596,27

– 4 440 013,61

– 10 239 582,66

---

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/76

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 10. července 2014

o uvádění biocidních přípravků obsahujících měď na trh pro nezbytné použití

(oznámeno pod číslem C(2014) 4611)

(Pouze anglické, chorvatské, španělské a řecké znění je závazné)

(2014/459/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 4 nařízení Komise (ES) č. 1896/2000 (2) byla oznámena měď pro použití v typu přípravku 11, jak je definován v příloze V směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (3). |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 4 nařízení Komise (ES) č. 1896/2000 (2) byla oznámena měď pro použití v typu přípravku 11, jak je definován v příloze V směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (3).

| (2) | V žádné z příslušných lhůt nebyla předána úplná dokumentace na podporu zařazení mědi do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Podle rozhodnutí Komise 2012/78/EU (4) ve spojení s čl. ve spojení s čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1451/2007 nesmí být měď pro použití v typu přípravku 11 uváděna na trh ode dne 1. února 2013. |
| --- | --- |

(2)

V žádné z příslušných lhůt nebyla předána úplná dokumentace na podporu zařazení mědi do přílohy I, I A nebo I B směrnice 98/8/ES. Podle rozhodnutí Komise 2012/78/EU (4) ve spojení s čl. ve spojení s čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 1451/2007 nesmí být měď pro použití v typu přípravku 11 uváděna na trh ode dne 1. února 2013.

| (3) | Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1451/2007 Chorvatsko, Španělsko, Irsko a Řecko předložily Komisi jednotlivě žádosti o povolení uvádět na trh biocidní přípravky obsahující měď pro řadu použití. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 5 nařízení (ES) č. 1451/2007 Chorvatsko, Španělsko, Irsko a Řecko předložily Komisi jednotlivě žádosti o povolení uvádět na trh biocidní přípravky obsahující měď pro řadu použití.

| (4) | Komise tyto žádosti zveřejnila elektronickou cestou. |
| --- | --- |

(4)

Komise tyto žádosti zveřejnila elektronickou cestou.

| (5) | Z některých žádostí vyplývá, že biocidní přípravky obsahující měď se používají k prevenci biologického znečištění v hlavním přívodu vody pro ropné a plynové vrtné plošiny na moři a jiná mořská a pobřežní zařízení, kde je použití nezbytné k tomu, aby se zamezilo ucpání přívodu vody používané mimo jiné ke zpracování, výrobě pitné vody a vody ke koupání a pro požární účely, neboť ucpání uvedeného přívodu by mohlo mít katastrofální následky pro zdraví a bezpečnost pracovníků zařízení. |
| --- | --- |

(5)

Z některých žádostí vyplývá, že biocidní přípravky obsahující měď se používají k prevenci biologického znečištění v hlavním přívodu vody pro ropné a plynové vrtné plošiny na moři a jiná mořská a pobřežní zařízení, kde je použití nezbytné k tomu, aby se zamezilo ucpání přívodu vody používané mimo jiné ke zpracování, výrobě pitné vody a vody ke koupání a pro požární účely, neboť ucpání uvedeného přívodu by mohlo mít katastrofální následky pro zdraví a bezpečnost pracovníků zařízení.

| (6) | Dále z některých žádostí vyplývá, že biocidní přípravky obsahující měď se používají, aby se zabránilo biologickému znečištění v hlavních přívodech vody na lodích, kde je nutné zamezit ucpání přívodu vody používané v celém potrubním a vodovodním systému lodi, což zahrnuje veškeré vnitřní rozvody vody, jako je např. protipožární systém, jež jsou pro bezpečný provoz lodě nesmírně důležité. |
| --- | --- |

(6)

Dále z některých žádostí vyplývá, že biocidní přípravky obsahující měď se používají, aby se zabránilo biologickému znečištění v hlavních přívodech vody na lodích, kde je nutné zamezit ucpání přívodu vody používané v celém potrubním a vodovodním systému lodi, což zahrnuje veškeré vnitřní rozvody vody, jako je např. protipožární systém, jež jsou pro bezpečný provoz lodě nesmírně důležité.

| (7) | V průběhu veřejné konzultace nebyly k těmto žádostem obdrženy žádné připomínky. Členské státy, které předložily žádosti, však argumentovaly tím, že na jejich území je pro prevenci biologického znečištění nezbytné mít k dispozici odpovídající rozsah technicky a ekonomicky proveditelných alternativ, aby se snížilo riziko ucpání hlavního přívodu vody pro zařízení na moři, jiná mořská a pobřežní zařízení nebo na lodích. |
| --- | --- |

(7)

V průběhu veřejné konzultace nebyly k těmto žádostem obdrženy žádné připomínky. Členské státy, které předložily žádosti, však argumentovaly tím, že na jejich území je pro prevenci biologického znečištění nezbytné mít k dispozici odpovídající rozsah technicky a ekonomicky proveditelných alternativ, aby se snížilo riziko ucpání hlavního přívodu vody pro zařízení na moři, jiná mořská a pobřežní zařízení nebo na lodích.

| (8) | Proto je pravděpodobné, že pokud by použití mědi k prevenci biologického znečištění v přívodu vody pro ropné a plynové vrtné plošiny na moři, jiná mořská a pobřežní zařízení nebo na lodích nebylo povoleno, znamenalo by to v uvedených členských státech v současnosti vážné riziko pro veřejné zdraví. Kromě toho náklady a logistická a praktická proveditelnost vypnutí nebo nahrazení stávajících systémů na bázi mědi na lodích mohou v mnoha případech takový postup znemožnit. Jestliže je nahrazení proveditelné, může si vyžádat delší čas. Požadované odchylky pro nezbytné použití jsou proto v současné době naléhavě zapotřebí. |
| --- | --- |

(8)

Proto je pravděpodobné, že pokud by použití mědi k prevenci biologického znečištění v přívodu vody pro ropné a plynové vrtné plošiny na moři, jiná mořská a pobřežní zařízení nebo na lodích nebylo povoleno, znamenalo by to v uvedených členských státech v současnosti vážné riziko pro veřejné zdraví. Kromě toho náklady a logistická a praktická proveditelnost vypnutí nebo nahrazení stávajících systémů na bázi mědi na lodích mohou v mnoha případech takový postup znemožnit. Jestliže je nahrazení proveditelné, může si vyžádat delší čas. Požadované odchylky pro nezbytné použití jsou proto v současné době naléhavě zapotřebí.

| (9) | Pokud však nebudou bez zbytečného odkladu předloženy úplné žádosti o schválení mědi pro použití v typu přípravku 11, měli by uživatelé biocidních přípravků obsahujících měď zavést alternativní metody prevence biologického znečištění. Je proto vhodné vyžadovat, aby v takovém případě byli uživatelé v uvedených členských státech včas aktivně informováni, aby mohli zajistit účinnost těchto alternativních metod předtím, než budou biocidní přípravky obsahující měď muset být staženy z trhu, |
| --- | --- |

(9)

Pokud však nebudou bez zbytečného odkladu předloženy úplné žádosti o schválení mědi pro použití v typu přípravku 11, měli by uživatelé biocidních přípravků obsahujících měď zavést alternativní metody prevence biologického znečištění. Je proto vhodné vyžadovat, aby v takovém případě byli uživatelé v uvedených členských státech včas aktivně informováni, aby mohli zajistit účinnost těchto alternativních metod předtím, než budou biocidní přípravky obsahující měď muset být staženy z trhu,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Za podmínek stanovených v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 1451/2007 mohou Chorvatsko, Španělsko, Irsko a Řecko povolit uvádění biocidních přípravků obsahujících měď na trh (č. ES 231-159-6, č. CAS 7440-50-8) pro použití uvedená v příloze tohoto rozhodnutí.

2.   Pokud bude dokumentace pro schválení mědi pro typ přípravku 11 relevantní pro uvedená použití předložena a posuzujícím členským státem ověřena jako úplná nejpozději do 31. prosince 2014, mohou Chorvatsko, Španělsko, Irsko a Řecko nadále povolovat jejich uvádění na trh až do lhůt stanovených v článku 89 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (5) pro případy, kdy látka je, nebo není schválena.

3.   V jiných případech než v případech uvedených v odstavci 2 mohou Chorvatsko, Španělsko, Irsko a Řecko nadále povolovat jejich uvádění na trh až do 31. prosince 2017 za předpokladu, že uvedené členské státy od 1. ledna 2015 zajistí, aby uživatelé byli aktivně informováni o bezprostřední nutnosti účinného zavedení alternativních metod pro příslušné účely.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Irsku, Řecké republice, Španělskému království a Chorvatské republice.

V Bruselu dne 10. července 2014.

Za Komisi

Janez POTOČNIK

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1896/2000 ze dne 7. září 2000 o první etapě programu podle čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o biocidních přípravcích (Úř. věst. L 228, 8.9.2000, s. 6).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1).

3

(4)  Rozhodnutí Komise 2012/78/EU ze dne 9. února 2012 o nezařazení některých látek do přílohy I, IA nebo IB směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (Úř. věst. L 38, 11.2.2012, s. 48).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA

POUŽITÍ, KTERÁ NÍŽE UVEDENÉ ČLENSKÉ STÁTY MOHOU POVOLIT ZA PŘEDPOKLADU, ŽE JSOU SPLNĚNY PODMÍNKY ČLÁNKU 1

| Č. | Členský stát | Typ přípravku 11 |
| --- | --- | --- |
| 1 | Chorvatsko | Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě. |
| 2 | Španělsko | Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému ropných a plynových vrtných plošin na moři a jiných námořních a pobřežních zařízení.
  Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě. |
| 3 | Irsko | Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému ropných a plynových vrtných plošin na moři a jiných námořních a pobřežních zařízení.
  Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě. |
| 4 | Řecko | Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě. |

Č.

Členský stát

Typ přípravku 11

1

Chorvatsko

Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě.

2

Španělsko

Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému ropných a plynových vrtných plošin na moři a jiných námořních a pobřežních zařízení.

Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě.

3

Irsko

Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému ropných a plynových vrtných plošin na moři a jiných námořních a pobřežních zařízení.

Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě.

4

Řecko

Pro zabránění biologickému znečištění přívodu vody/vodních čerpadel v celém potrubním a vodovodním systému lodě.

---

Opravy

| 12.7.2014 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 205/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 205/79

---

Opravy prováděcího rozhodnutí Komise 2014/148/EU ze dne 17. března 2014, kterým se mění rozhodnutí 2011/130/EU, kterým se stanoví minimální požadavky na přeshraniční zpracování dokumentů elektronicky podepsaných příslušnými orgány podle směrnice 2006/123/ES Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu

(
  Úřední věstník Evropské unie L 80 ze dne 19. března 2014
  )

Strana 7, 3. bod odůvodnění třetí věta:

místo:

„Definování určitého počtu zaručených elektronických podpisů, které mají být technicky podporovány přijímajícím členským státem, by umožnilo větší automatizaci a zlepšení přeshraniční interoperability elektronických postupů.“,

má být:

„Definování určitého počtu formátů zaručených elektronických podpisů, které mají být technicky podporovány přijímajícím členským státem, by umožnilo větší automatizaci a zlepšení přeshraniční interoperability elektronických postupů.“

Strana 7, 4. bod odůvodnění:

místo:

„Původně se rozhodnutí vztahovalo pouze na základní úroveň standardizovaných formátů ETSI zaručených elektronických podpisů. Je vhodné je doplnit dlouhodobějšími úrovněmi standardizovaných formátů ETSI, jež v průběhu času usnadní uchovávání informací týkajících se platnosti elektronických podpisů.“,

má být:

„Původně se rozhodnutí vztahovalo pouze na základní úroveň standardizovaných formátů ETSI pro zaručené elektronické podpisy. Je vhodné doplnit také úrovně standardizovaných formátů ETSI pro dlouhodobější ověření, které usnadňují uchování informací týkajících se platnosti elektronických podpisů pro delší dobu.“

Strana 7, 5. bod odůvodnění druhá věta:

místo:

„Tyto profily se vztahují na všechny úrovně souladu, od základní až po dlouhodobou úroveň.“,

má být:

„Tyto profily se vztahují na všechny úrovně shody, od základní úrovně až po úroveň pro dlouhodobější ověření.“

Strana 8, čl. 1 bod 1 (změna čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Komise 2011/130/EU):

místo:

„1.   Členské státy zavedou nezbytné technické prostředky, které jim umožní zpracování elektronicky podepsaných dokumentů, jež v rámci plnění postupů a formalit předkládají poskytovatelé služeb prostřednictvím jednotných kontaktních míst, jak je stanoveno v článku 8 směrnice 2006/123/ES, a které jsou podepsány příslušnými orgány jiných členských států zaručeným elektronickým podpisem XML, CMS nebo PDF v jakékoli úrovni souladu, nebo prostřednictvím příslušné datové schránky na základní úrovni, pokud splňují technické specifikace uvedené v příloze.“,

má být:

„1.   Členské státy zavedou nezbytné technické prostředky, které jim umožní zpracování elektronicky podepsaných dokumentů, jež v rámci plnění postupů a formalit předkládají poskytovatelé služeb prostřednictvím jednotných kontaktních míst, jak je stanoveno v článku 8 směrnice 2006/123/ES, a které jsou podepsány příslušnými orgány jiných členských států zaručeným elektronickým podpisem XML, CMS nebo PDF v jakékoli úrovni shody, nebo s využitím kontejneru s přidruženým podpisem (ASiC – Associated Signature Container) základní úrovně, pokud splňují technické specifikace uvedené v příloze.“

Strana 9, příloha (změna přílohy rozhodnutí Komise 2011/130/EU), nadpis:

místo:

„SEZNAM TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ PRO ZARUČENÉ ELEKTRONICKÉ PODPISY XML, CMS NEBO PDF A PŘÍSLUŠNÁ DATOVÁ SCHRÁNKA“,

má být:

„SEZNAM TECHNICKÝCH SPECIFIKACÍ PRO ZARUČENÉ ELEKTRONICKÉ PODPISY XML, CMS NEBO PDF A KONTEJNER S PŘIDRUŽENÝM PODPISEM“.

Strana 9, příloha, úvodní věta před druhou tabulkou:

místo:

„Příslušná datová schránka uvedená v čl. 1 odst. 1 rozhodnutí musí vyhovovat následujícím technickým specifikacím ETSI:“,

má být:

„Kontejner s přidruženým podpisem uvedený v čl. 1 odst. 1 rozhodnutí musí vyhovovat následujícím technickým specifikacím ETSI:“.

Strana 9, příloha, text ve druhé tabulce:

místo:

„Výchozí profil příslušné datové schránky“,

má být:

„Výchozí profil kontejneru s přidruženým podpisem“.

---