# Eiropas Savienības L 239/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 239 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 12. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 239

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 12. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 869/2014 (2014. gada 11. augusts) par jauniem dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 870/2014 (2014. gada 11. augusts) par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 871/2014 (2014. gada 11. augusts), ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2014. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem | 14 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 872/2014 (2014. gada 11. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/525/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 20. marts) par pasākumiem SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10), ko Itālija 2004. un 2009. gadā īstenojusi uzņēmuma SACE BT S.p.A. labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1501)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | 2014/526/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 6. augusts), ar ko izveido Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju Digitālā pētniecības infrastruktūra mākslas un humanitāro zinātņu jomā (DARIAH ERIC) | 64 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 869/2014 (2014. gada 11. augusts) par jauniem dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 870/2014 (2014. gada 11. augusts) par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu (
  1
  )

1

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 871/2014 (2014. gada 11. augusts), ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2014. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem

14

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 872/2014 (2014. gada 11. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

LĒMUMI

2014/525/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 20. marts) par pasākumiem SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10), ko Itālija 2004. un 2009. gadā īstenojusi uzņēmuma SACE BT S.p.A. labā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1501)

   (
  1
  )

SACE BT S.p.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1501)

1

24

2014/526/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 6. augusts), ar ko izveido Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju Digitālā pētniecības infrastruktūra mākslas un humanitāro zinātņu jomā (DARIAH ERIC)

DARIAH ERIC

64

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm ( OV L 311, 28.11.2001. )
  (Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 27. sējums, 69. lpp.) | 81 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm ( OV L 311, 28.11.2001. )
  (Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 27. sējums, 69. lpp.)

( OV L 311, 28.11.2001. )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 27. sējums, 69. lpp.)

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 869/2014

(2014. gada 11. augusts)

par jauniem dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīvu 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu un 11. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 10. pantu dalībvalstis ir atvērušas savu tirgu starptautiskajiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem, ko veic jebkurš dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar to pašu direktīvu. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, veicot starptautisku dzelzceļa pasažieru pārvadājumu, ir tiesības uzņemt pasažierus jebkurā stacijā, kas atrodas starptautiskajā maršrutā, un izlaist tos citā stacijā, arī stacijās, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 10. pantu dalībvalstis ir atvērušas savu tirgu starptautiskajiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem, ko veic jebkurš dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas licencēts saskaņā ar to pašu direktīvu. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, veicot starptautisku dzelzceļa pasažieru pārvadājumu, ir tiesības uzņemt pasažierus jebkurā stacijā, kas atrodas starptautiskajā maršrutā, un izlaist tos citā stacijā, arī stacijās, kas atrodas tajā pašā dalībvalstī.

| (2) | Tomēr to, ka ir ieviesti jauni atvērtas piekļuves starptautiskie dzelzceļa pasažieru pārvadājumi ar starppieturām, nevajadzētu izmantot, lai atvērtu iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgu, bet būtu jākoncentrējas tikai uz pieturām, kas ir iekļautas starptautiskajā maršrutā. Jauno pakalpojumu galvenajam mērķim vajadzētu būt pārvadāt pasažierus, kas dodas starptautiskos braucienos. Pēc kompetento iestāžu vai ieinteresēto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pieprasījuma regulatīvajai iestādei, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES IV nodaļas 4. iedaļā, būtu jānosaka piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr to, ka ir ieviesti jauni atvērtas piekļuves starptautiskie dzelzceļa pasažieru pārvadājumi ar starppieturām, nevajadzētu izmantot, lai atvērtu iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgu, bet būtu jākoncentrējas tikai uz pieturām, kas ir iekļautas starptautiskajā maršrutā. Jauno pakalpojumu galvenajam mērķim vajadzētu būt pārvadāt pasažierus, kas dodas starptautiskos braucienos. Pēc kompetento iestāžu vai ieinteresēto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pieprasījuma regulatīvajai iestādei, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES IV nodaļas 4. iedaļā, būtu jānosaka piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis.

| (3) | Starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu atvēršana konkurencei var ietekmēt tādu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu organizēšanu un finansēšanu, kurus veic saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (2). Saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. pantu dalībvalstis var ierobežot tiesības piekļūt tirgum, ja šo tiesību izmantošana izjauktu minēto sabiedrisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru. Ja to pieprasa kompetentās iestādes, infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, regulatīvajai iestādei būtu jānosaka, vai piedāvātais jaunais starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojums izjauktu sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru. |
| --- | --- |

(3)

Starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu atvēršana konkurencei var ietekmēt tādu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu organizēšanu un finansēšanu, kurus veic saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1370/2007 (2). Saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. pantu dalībvalstis var ierobežot tiesības piekļūt tirgum, ja šo tiesību izmantošana izjauktu minēto sabiedrisko pakalpojumu līgumu ekonomisko līdzsvaru. Ja to pieprasa kompetentās iestādes, infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, regulatīvajai iestādei būtu jānosaka, vai piedāvātais jaunais starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojums izjauktu sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru.

| (4) | Lai nepārtrauktu jaunu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu, kas jau uzsākts, un lai nodrošinātu juridisko noteiktību par šā jaunā pakalpojuma sniegšanas iespējamību, būtu jāierobežo termiņš, kurā var pieprasīt galvenā mērķa pārbaudes vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudes veikšanu, un šis termiņš būtu jāsasaista ar laiku, kad pretendents paziņo par interesi sniegt jaunu starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu. Šā paša iemesla dēļ būtu jāierobežo arī laiks, kas regulatīvajai iestādei atvēlēts šo pārbaužu procedūru īstenošanai. |
| --- | --- |

(4)

Lai nepārtrauktu jaunu dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu, kas jau uzsākts, un lai nodrošinātu juridisko noteiktību par šā jaunā pakalpojuma sniegšanas iespējamību, būtu jāierobežo termiņš, kurā var pieprasīt galvenā mērķa pārbaudes vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudes veikšanu, un šis termiņš būtu jāsasaista ar laiku, kad pretendents paziņo par interesi sniegt jaunu starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu. Šā paša iemesla dēļ būtu jāierobežo arī laiks, kas regulatīvajai iestādei atvēlēts šo pārbaužu procedūru īstenošanai.

| (5) | Galvenā mērķa pārbaudes pieprasījumā būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kas pamato, ka piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs. Lai izpildītu šo prasību, struktūrām, kuras pieprasa šādas pārbaudes veikšanu, vajadzētu būt iespējai izmantot standarta pieprasījuma veidlapas, ko publicē regulatīvās iestādes. |
| --- | --- |

(5)

Galvenā mērķa pārbaudes pieprasījumā būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kas pamato, ka piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs. Lai izpildītu šo prasību, struktūrām, kuras pieprasa šādas pārbaudes veikšanu, vajadzētu būt iespējai izmantot standarta pieprasījuma veidlapas, ko publicē regulatīvās iestādes.

| (6) | Regulatīvajai iestādei vajadzētu veikt kvalitatīvo un kvantitatīvo analīzi, lai noteiktu piedāvātā jaunā pakalpojuma nolūku vidējā termiņā, nevis tā raksturīgās iezīmes dotajā brīdī. Metodikā, ko regulatīvā iestāde pieņem galvenā mērķa pārbaudes vajadzībām, būtu jānosaka novērtēšanas kritēriji, ņemot vērā dzelzceļa transporta īpatnības konkrētajā dalībvalstī. Nevajadzētu sistemātiski vai atsevišķos gadījumos piemērot kvantificētu robežvērtību. |
| --- | --- |

(6)

Regulatīvajai iestādei vajadzētu veikt kvalitatīvo un kvantitatīvo analīzi, lai noteiktu piedāvātā jaunā pakalpojuma nolūku vidējā termiņā, nevis tā raksturīgās iezīmes dotajā brīdī. Metodikā, ko regulatīvā iestāde pieņem galvenā mērķa pārbaudes vajadzībām, būtu jānosaka novērtēšanas kritēriji, ņemot vērā dzelzceļa transporta īpatnības konkrētajā dalībvalstī. Nevajadzētu sistemātiski vai atsevišķos gadījumos piemērot kvantificētu robežvērtību.

| (7) | Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes pieprasījumā būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kas pamato, ka piedāvātais jaunais pakalpojums izjauktu sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru. Uzskata, ka piedāvātais jaunais pakalpojums izjauc sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru, ja būtiski mainās sabiedrisko pakalpojumu līguma vērtība, un tas nozīmē, ka pakalpojumi, ko sniedz saskaņā ar minēto līgumu, vairs nebūtu ilgtspējīgi uz konkurences pamatiem strukturētā tirgū un tos nebūtu iespējams sniegt ar samērīgu peļņas līmeni. |
| --- | --- |

(7)

Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes pieprasījumā būtu jāietver visa attiecīgā informācija, kas pamato, ka piedāvātais jaunais pakalpojums izjauktu sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru. Uzskata, ka piedāvātais jaunais pakalpojums izjauc sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru, ja būtiski mainās sabiedrisko pakalpojumu līguma vērtība, un tas nozīmē, ka pakalpojumi, ko sniedz saskaņā ar minēto līgumu, vairs nebūtu ilgtspējīgi uz konkurences pamatiem strukturētā tirgū un tos nebūtu iespējams sniegt ar samērīgu peļņas līmeni.

| (8) | Novērtējot piedāvātā jaunā pakalpojuma ietekmi uz sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru, vajadzētu pamatoties uz objektīvu metodi un novērtēšanas kritērijiem, kas būtu jānosaka metodikā, ko regulatīvā iestāde pieņem ekonomiskā līdzsvara pārbaudes vajadzībām, ņemot vērā dzelzceļa transporta īpatnības konkrētajā dalībvalstī. Ekonomiskajā analīzē galvenā uzmanība būtu jāpievērš piedāvātā jaunā pakalpojuma ekonomiskajai ietekmei uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu kopumā, tostarp uz konkrēti skartajiem pakalpojumiem, visā tā termiņā. Nevajadzētu sistemātiski vai atsevišķos gadījumos piemērot iepriekš noteiktu kvantificētu robežvērtību. Papildus ekonomiskajai analīzei par piedāvātā jaunā pakalpojuma ietekmi uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu regulatīvajai iestādei būtu jāņem vērā arī izdevīgums klientiem tuvākajā laikā un vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(8)

Novērtējot piedāvātā jaunā pakalpojuma ietekmi uz sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru, vajadzētu pamatoties uz objektīvu metodi un novērtēšanas kritērijiem, kas būtu jānosaka metodikā, ko regulatīvā iestāde pieņem ekonomiskā līdzsvara pārbaudes vajadzībām, ņemot vērā dzelzceļa transporta īpatnības konkrētajā dalībvalstī. Ekonomiskajā analīzē galvenā uzmanība būtu jāpievērš piedāvātā jaunā pakalpojuma ekonomiskajai ietekmei uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu kopumā, tostarp uz konkrēti skartajiem pakalpojumiem, visā tā termiņā. Nevajadzētu sistemātiski vai atsevišķos gadījumos piemērot iepriekš noteiktu kvantificētu robežvērtību. Papildus ekonomiskajai analīzei par piedāvātā jaunā pakalpojuma ietekmi uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu regulatīvajai iestādei būtu jāņem vērā arī izdevīgums klientiem tuvākajā laikā un vidējā termiņā.

| (9) | Iespēju atkārtoti izskatīt regulatīvās iestādes pieņemto lēmumu, kas izriet no ekonomiskā līdzsvara pārbaudes, vajadzētu attiecināt tikai uz gadījumiem, kad notiek jaunā pakalpojuma nozīmīgas izmaiņas salīdzinājumā ar regulatīvās iestādes analizēto informāciju vai kad būtiski atšķiras faktiskā un prognozētā ietekme uz pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Lai jaunā pakalpojuma sniedzējam garantētu minimālu juridisko stabilitāti, būtu jāparedz noteikts termiņš, kurā nevar pieprasīt atkārtotu izskatīšanu. |
| --- | --- |

(9)

Iespēju atkārtoti izskatīt regulatīvās iestādes pieņemto lēmumu, kas izriet no ekonomiskā līdzsvara pārbaudes, vajadzētu attiecināt tikai uz gadījumiem, kad notiek jaunā pakalpojuma nozīmīgas izmaiņas salīdzinājumā ar regulatīvās iestādes analizēto informāciju vai kad būtiski atšķiras faktiskā un prognozētā ietekme uz pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu. Lai jaunā pakalpojuma sniedzējam garantētu minimālu juridisko stabilitāti, būtu jāparedz noteikts termiņš, kurā nevar pieprasīt atkārtotu izskatīšanu.

| (10) | Neskarot regulatīvo iestāžu neatkarības principu lēmumu pieņemšanas ziņā, kas minēts Direktīvas 2012/34/ES 55. panta 1. punktā, regulatīvajām iestādēm būtu jāapmainās ar informāciju un, ja tas vajadzīgs atsevišķos gadījumos, būtu jākoordinē principi un darbības saistībā ar galvenā mērķa un ekonomiskā līdzsvara pārbaudēm, lai novērstu nozīmīgas atšķirības šo iestāžu praksē, kuras radītu nenoteiktību starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgū. |
| --- | --- |

(10)

Neskarot regulatīvo iestāžu neatkarības principu lēmumu pieņemšanas ziņā, kas minēts Direktīvas 2012/34/ES 55. panta 1. punktā, regulatīvajām iestādēm būtu jāapmainās ar informāciju un, ja tas vajadzīgs atsevišķos gadījumos, būtu jākoordinē principi un darbības saistībā ar galvenā mērķa un ekonomiskā līdzsvara pārbaudēm, lai novērstu nozīmīgas atšķirības šo iestāžu praksē, kuras radītu nenoteiktību starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu tirgū.

| (11) | Visās darbībās, kas saistītas ar galvenā mērķa vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudēm, regulatīvajām iestādēm būtu jāievēro tās komerciāli sensitīvās informācijas konfidencialitāte, kuru tās saņēmušas no šajās pārbaudēs iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

(11)

Visās darbībās, kas saistītas ar galvenā mērķa vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudēm, regulatīvajām iestādēm būtu jāievēro tās komerciāli sensitīvās informācijas konfidencialitāte, kuru tās saņēmušas no šajās pārbaudēs iesaistītajām personām.

| (12) | Regulatīvajām iestādēm nav pienākuma prasīt maksu par galvenā mērķa pārbaudi, ekonomiskā līdzsvara pārbaudi vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudes atkārtotu izskatīšanu. Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka no struktūrām, kas pieprasa šādas pārbaudes, jāiekasē šāda maksa par regulatīvo iestāžu veikto darbu, kura sedz šo novērtējumu pašizmaksu. Šādā gadījumā maksai vajadzētu būt nediskriminējošai un samērīgai, un tā būtu faktiski jāiekasē no visām pieprasītājām struktūrām pārredzamā veidā. |
| --- | --- |

(12)

Regulatīvajām iestādēm nav pienākuma prasīt maksu par galvenā mērķa pārbaudi, ekonomiskā līdzsvara pārbaudi vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudes atkārtotu izskatīšanu. Tomēr dalībvalstis var nolemt, ka no struktūrām, kas pieprasa šādas pārbaudes, jāiekasē šāda maksa par regulatīvo iestāžu veikto darbu, kura sedz šo novērtējumu pašizmaksu. Šādā gadījumā maksai vajadzētu būt nediskriminējošai un samērīgai, un tā būtu faktiski jāiekasē no visām pieprasītājām struktūrām pārredzamā veidā.

| (13) | Ņemot vērā rezultātus, ko devusi apspriešanās ar ieinteresētajām personām un informācijas apmaiņa ar citām regulatīvajām iestādēm, regulatīvajām iestādēm būtu jāizstrādā konsekventa metodika galvenā mērķa pārbaudēm un, attiecīgā gadījumā, ekonomiskā līdzsvara pārbaudēm. Šo atbildību nedrīkstētu ierobežot nekādas citas struktūras. Pārbaudēs vajadzētu analizēt katru atsevišķu gadījumu, nevis vienkārši piemērot iepriekš noteiktas robežvērtības. Valsts tiesību aktos nebūtu jānosaka nekādas robežvērtības. Novērtēšanas metode būtu jāizstrādā veidā, kas ir saskanīgs ar tirgus attīstību, ļaujot tai pilnveidoties laika gaitā, it sevišķi ņemot vērā regulatīvo iestāžu gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā rezultātus, ko devusi apspriešanās ar ieinteresētajām personām un informācijas apmaiņa ar citām regulatīvajām iestādēm, regulatīvajām iestādēm būtu jāizstrādā konsekventa metodika galvenā mērķa pārbaudēm un, attiecīgā gadījumā, ekonomiskā līdzsvara pārbaudēm. Šo atbildību nedrīkstētu ierobežot nekādas citas struktūras. Pārbaudēs vajadzētu analizēt katru atsevišķu gadījumu, nevis vienkārši piemērot iepriekš noteiktas robežvērtības. Valsts tiesību aktos nebūtu jānosaka nekādas robežvērtības. Novērtēšanas metode būtu jāizstrādā veidā, kas ir saskanīgs ar tirgus attīstību, ļaujot tai pilnveidoties laika gaitā, it sevišķi ņemot vērā regulatīvo iestāžu gūto pieredzi.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā sīki izklāstīta procedūra un kritēriji, kas jāievēro, nosakot:

| a) | vai dzelzceļa pārvadājumu pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

vai dzelzceļa pārvadājumu pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs;

| b) | vai starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojums izjauc dzelzceļa transporta sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru. |
| --- | --- |

b)

vai starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojums izjauc dzelzceļa transporta sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru.

1.a pants

Izslēgšana no darbības jomas

Šo regulu nepiemēro pārvadājumiem, ko uzņēmums organizē, lai pārvadātu savus darbiniekus uz darbu un no darba, kā arī pārvadājumiem, kuru biļetes nepārdod iedzīvotājiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “jauns starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojums” ir starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojums, ko ierosina ieviest tirgū vai kas paredz būtiskas esošu starptautisko pasažieru pārvadājumu izmaiņas, tādas kā biežākus reisus vai vairāk pieturu; |
| --- | --- |

1)

“jauns starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojums” ir starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojums, ko ierosina ieviest tirgū vai kas paredz būtiskas esošu starptautisko pasažieru pārvadājumu izmaiņas, tādas kā biežākus reisus vai vairāk pieturu;

| 2) | “galvenā mērķa pārbaude” ir novērtēšanas process, ko regulatīvā iestāde pēc 5. pantā minētās struktūras pieprasījuma veic, lai noteiktu, vai piedāvātā jaunā dzelzceļa pārvadājumu pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs, vai arī pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī; |
| --- | --- |

2)

“galvenā mērķa pārbaude” ir novērtēšanas process, ko regulatīvā iestāde pēc 5. pantā minētās struktūras pieprasījuma veic, lai noteiktu, vai piedāvātā jaunā dzelzceļa pārvadājumu pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs, vai arī pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas vienā un tajā pašā dalībvalstī;

| 3) | “ekonomiskā līdzsvara pārbaude” ir novērtēšanas process, ko regulatīvā iestāde veic pēc 10. pantā minētās struktūras pieprasījuma un ko piemēro tikai dalībvalstīs, kuras saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. pantu nolēmušas tiesības piekļūt dzelzceļa infrastruktūrai attiecināt tikai uz starptautiskajiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem no izbraukšanas vietas līdz galamērķa vietai, uz kuriem attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, un šādu novērtēšanu veic, lai noteiktu, vai piedāvātais jaunais starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojums izjauktu sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru; |
| --- | --- |

3)

“ekonomiskā līdzsvara pārbaude” ir novērtēšanas process, ko regulatīvā iestāde veic pēc 10. pantā minētās struktūras pieprasījuma un ko piemēro tikai dalībvalstīs, kuras saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. pantu nolēmušas tiesības piekļūt dzelzceļa infrastruktūrai attiecināt tikai uz starptautiskajiem dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem no izbraukšanas vietas līdz galamērķa vietai, uz kuriem attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, un šādu novērtēšanu veic, lai noteiktu, vai piedāvātais jaunais starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojums izjauktu sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru;

| 4) | “sabiedrisko pakalpojumu līgums” ir sabiedrisko pakalpojumu līgums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta i) punktā norādīto definīciju, kurš attiecas uz dzelzceļa transportu; |
| --- | --- |

4)

“sabiedrisko pakalpojumu līgums” ir sabiedrisko pakalpojumu līgums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta i) punktā norādīto definīciju, kurš attiecas uz dzelzceļa transportu;

| 5) | “kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta b) punktā norādīto definīciju; |
| --- | --- |

5)

“kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 2. panta b) punktā norādīto definīciju;

| 6) | “neto finanšu ietekme” ir sabiedrisko pakalpojumu līguma ietekme uz izmaksām un ieņēmumiem, kas rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību īstenošanas gaitā, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus, kurus patur dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, un samērīgu peļņu, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punktu. |
| --- | --- |

6)

“neto finanšu ietekme” ir sabiedrisko pakalpojumu līguma ietekme uz izmaksām un ieņēmumiem, kas rodas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību īstenošanas gaitā, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus, kurus patur dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, un samērīgu peļņu, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1370/2007 pielikuma 2. punktu.

3. pants

Paziņojums par plānotu jaunu starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu

1.   Pretendents, pirms tas pieprasa infrastruktūras jaudu no infrastruktūras pārvaldītāja, paziņo attiecīgajām regulatīvajām iestādēm par savu nodomu sniegt jaunu starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojumu.

2.   Regulatīvās iestādes izstrādā un savā tīmekļa vietnē publicē standarta paziņojuma veidlapu, kura pretendentiem jāizmanto un kurā jānorāda šāda informācija:

| a) | pretendenta nosaukums, adrese, juridiskais statuss, reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

a)

pretendenta nosaukums, adrese, juridiskais statuss, reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā);

| b) | tās personas kontaktinformācija, kuras pienākums ir atbildēt uz jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

tās personas kontaktinformācija, kuras pienākums ir atbildēt uz jautājumiem;

| c) | informācija par pretendenta licenci un drošības sertifikātu vai norāde uz to, kurā posmā ir šo dokumentu saņemšanas procedūra; |
| --- | --- |

c)

informācija par pretendenta licenci un drošības sertifikātu vai norāde uz to, kurā posmā ir šo dokumentu saņemšanas procedūra;

| d) | sīki izstrādāts maršruts, norādot izbraukšanas un galamērķa staciju atrašanās vietu, kā arī starppieturas un attālumu starp tām; |
| --- | --- |

d)

sīki izstrādāts maršruts, norādot izbraukšanas un galamērķa staciju atrašanās vietu, kā arī starppieturas un attālumu starp tām;

| e) | datums, kad plānots uzsākt piedāvātā jaunā starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojuma sniegšanu; |
| --- | --- |

e)

datums, kad plānots uzsākt piedāvātā jaunā starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojuma sniegšanu;

| f) | piedāvātā jaunā pakalpojuma grafiks, biežums un kapacitāte, tostarp norādot piedāvātos atiešanas laikus, starppieturas, pienākšanas laikus un savienojumus, kā arī visas nobīdes no standarta grafika biežuma vai pieturu ziņā katrā virzienā; |
| --- | --- |

f)

piedāvātā jaunā pakalpojuma grafiks, biežums un kapacitāte, tostarp norādot piedāvātos atiešanas laikus, starppieturas, pienākšanas laikus un savienojumus, kā arī visas nobīdes no standarta grafika biežuma vai pieturu ziņā katrā virzienā;

| g) | pamatojums tam, ka piedāvātā pasažieru pārvadājumu pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

g)

pamatojums tam, ka piedāvātā pasažieru pārvadājumu pakalpojuma galvenais mērķis ir pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs.

3.   Informācijai par piedāvātā jaunā starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojuma plānoto darbību jāaptver vismaz pirmos trīs un, ja iespējams, pirmos piecus darbības gadus.

4.   Regulatīvā iestāde pretendenta paziņojumu nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē, nenorādot nekādu komerciāli sensitīvu informāciju, un par to informē attiecīgi 5. vai 10. pantā minētās struktūras.

5.   Pretendents pamato pieprasījumu nepublicēt komerciāli sensitīvu informāciju. Ja regulatīvā iestāde šo pamatojumu atzīst par pieņemamu, tā saglabā informācijas konfidencialitāti. Ja regulatīvā iestāde šo pamatojumu neatzīst par pieņemamu, tā paziņo atteikumu pretendentam, kas pieprasījis konfidencialitāti. Šī procedūra neskar apelācijas procedūru pret šo lēmumu atbilstīgi valsts tiesību aktiem.

6.   Visu informāciju, ko pretendents sniedz standarta veidlapā, un visus papildu dokumentus regulatīvajai iestādei nosūta elektroniski.

4. pants

Galvenā mērķa pārbaudes vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudes pieprasīšanas termiņš

1.   Struktūras, kas minētas attiecīgi 5. vai 10. pantā, galvenā mērķa pārbaudes vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudes pieprasījumus iesniedz četru nedēļu laikā pēc pretendenta paziņojumu publicēšanas regulatīvās iestādes tīmekļa vietnē. Struktūras, kurām ir tiesības pieprasīt abas pārbaudes, var iesniegt pieprasījumus vienlaikus.

2.   Ja ir pieprasīta gan galvenā mērķa pārbaude, gan ekonomiskā līdzsvara pārbaude, tās abas var veikt vienlaicīgi. Ja galvenā mērķa pārbaudē tiek konstatēts, ka piedāvātā pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs, un tiek pieņemts noraidošs lēmums, ekonomiskā līdzsvara pārbaudi beidz, pieņemot lēmumu, kurā atsaucas uz šo noraidošo lēmumu par piedāvātā pakalpojuma galveno mērķi.

5. pants

Struktūras, kurām ir tiesības pieprasīt galvenā mērķa pārbaudi

Galvenā mērķa pārbaudi var pieprasīt šādas struktūras:

| a) | kompetentās iestādes, kuras noslēgušas sabiedrisko pakalpojumu līgumus par dzelzceļa pārvadājumiem ģeogrāfiskajā teritorijā, ko skar piedāvātais jaunais pakalpojums; |
| --- | --- |

a)

kompetentās iestādes, kuras noslēgušas sabiedrisko pakalpojumu līgumus par dzelzceļa pārvadājumiem ģeogrāfiskajā teritorijā, ko skar piedāvātais jaunais pakalpojums;

| b) | visi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas uz komerciāla pamata vai uz sabiedrisko pakalpojumu līguma pamata veic starptautiskos vai iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumus maršrutā(-os), ko apkalpos piedāvātais jaunais pakalpojums. |
| --- | --- |

b)

visi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas uz komerciāla pamata vai uz sabiedrisko pakalpojumu līguma pamata veic starptautiskos vai iekšzemes dzelzceļa pasažieru pārvadājumus maršrutā(-os), ko apkalpos piedāvātais jaunais pakalpojums.

6. pants

Galvenā mērķa pārbaudes pieprasījumā sniedzamā informācija

1.   Pieprasītāja struktūra pieprasījumā sniedz šādu informāciju:

| a) | pieprasītājas struktūras nosaukums, adrese, juridiskais statuss, reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

a)

pieprasītājas struktūras nosaukums, adrese, juridiskais statuss, reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā);

| b) | tās personas kontaktinformācija, kuras pienākums ir atbildēt uz jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

tās personas kontaktinformācija, kuras pienākums ir atbildēt uz jautājumiem;

| c) | paskaidrojums, kāpēc pieprasītāja struktūra interesējas par lēmumu par piedāvātā jaunā pakalpojuma galveno mērķi; |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums, kāpēc pieprasītāja struktūra interesējas par lēmumu par piedāvātā jaunā pakalpojuma galveno mērķi;

| d) | paskaidrojums, kāpēc pieprasītāja struktūra uzskata, ka piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

d)

paskaidrojums, kāpēc pieprasītāja struktūra uzskata, ka piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs;

| e) | informācija un dokumenti, kas pamato c) un d) apakšpunktā minētos paskaidrojumus. |
| --- | --- |

e)

informācija un dokumenti, kas pamato c) un d) apakšpunktā minētos paskaidrojumus.

2.   Pieprasītāja struktūra pamato pieprasījumu nenorādīt komerciāli sensitīvu informāciju. Ja regulatīvā iestāde šo pamatojumu atzīst par pieņemamu, tā saglabā šīs informācijas konfidencialitāti. Ja regulatīvā iestāde šo pamatojumu neatzīst par pieņemamu, tā paziņo atteikumu personai, kas pieprasījusi konfidencialitāti. Šī procedūra neskar apelācijas procedūru pret šo lēmumu, kā noteikts valsts tiesību aktos.

3.   Regulatīvās iestādes savā tīmekļa vietnē publicē standarta veidlapu, kura pieprasītājām struktūrām jāizmanto galvenā mērķa pārbaudes pieprasīšanai.

4.   Visu informāciju, ko sniedz standarta pieprasījuma veidlapā, un visus papildu dokumentus regulatīvajai iestādei nosūta elektroniski.

7. pants

Galvenā mērķa pārbaudes procedūra

1.   Regulatīvā iestāde izskata pieprasītājas struktūras iesniegto pieprasījumu.

2.   Ja regulatīvā iestāde uzskata, ka pieprasītāja struktūra savā pieprasījumā nav sniegusi visu informāciju, tā trīs nedēļu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas var prasīt papildu informāciju. Ja pieprasītāja struktūra atbild uz šo papildu informācijas pieprasījumu, bet tās atbilde vēl aizvien nav pilnīga, regulatīvā iestāde trīs nedēļu laikā pēc tam, kad saņemta atbilde uz pirmo papildu informācijas pieprasījumu, var nosūtīt otru papildu informācijas pieprasījumu. Pieprasītāja struktūra, atbildot uz papildu informācijas pieprasījumiem, sniedz šādu informāciju samērīgā termiņā, ko regulatīvā iestāde noteikusi saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 56. panta 8. punktu. Ja pieprasītāja struktūra nesniedz šādu informāciju regulatīvās iestādes noteiktajos termiņos, pieprasījumu noraida.

3.   Regulatīvā iestāde var prasīt, lai pretendents sniedz papildu informāciju. Tā var noteikt vēl vienu termiņu precizēšanas nolūkā, ja sniegtā informācija nav skaidra.

4.   Ja pieprasījumu nevar pamatot saskaņā ar 6. panta 1. punkta d) apakšpunktu, to noraida.

5.   Regulatīvā iestāde pieņem lēmumu ne vēlāk kā sešas nedēļas pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas.

8. pants

Novērtēšanas kritēriji galvenā mērķa pārbaudei

1.   Regulatīvā iestāde pārbauda, kāds ir piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis. Tā veic kvalitatīvo un kvantitatīvo analīzi, kurā ņem vērā paredzamo pakalpojuma attīstību, kā arī paredzamās tirgus nosacījumu izmaiņas laika posmā, kas norādīts pretendenta paziņojumā.

2.   Novērtēšanas procesā papildus standarta paziņojuma veidlapā sniegtajai informācijai regulatīvā iestāde it sevišķi ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | pretendenta prognozētais starptautisko pasažieru pārvadājumu apgrozījuma un apjoma īpatsvars salīdzinājumā ar iekšzemes pasažieru pārvadājumiem dalībvalstī, kurā nodibināta regulatīvā iestāde; |
| --- | --- |

a)

pretendenta prognozētais starptautisko pasažieru pārvadājumu apgrozījuma un apjoma īpatsvars salīdzinājumā ar iekšzemes pasažieru pārvadājumiem dalībvalstī, kurā nodibināta regulatīvā iestāde;

| b) | attālums, ko piedāvātais jaunais pakalpojums aptver dažādās dalībvalstīs, un pieturu atrašanās vietas; |
| --- | --- |

b)

attālums, ko piedāvātais jaunais pakalpojums aptver dažādās dalībvalstīs, un pieturu atrašanās vietas;

| c) | pasažieru pieprasījums pēc jaunā pakalpojuma; |
| --- | --- |

c)

pasažieru pieprasījums pēc jaunā pakalpojuma;

| d) | pretendenta tirgvedības stratēģija; |
| --- | --- |

d)

pretendenta tirgvedības stratēģija;

| e) | jaunajam pakalpojumam izmantojamais ritošais sastāvs. |
| --- | --- |

e)

jaunajam pakalpojumam izmantojamais ritošais sastāvs.

3.   Regulatīvā iestāde var noteikt un piemērot robežvērtības, kas izteiktas kā starptautisko pasažieru pārvadājumu apgrozījuma vai apjoma īpatsvars. Lai pakalpojumu varētu kvalificēt kā starptautiskus pārvadājumus, šīs robežvērtības nepārsniedz 50 % no visu pasažieru pārvadājumu apgrozījuma vai apjoma, kas aplēsts visam laika posmam, uz kuru attiecas regulatīvās iestādes lēmums, un šīs robežvērtības nedrīkst piemērot atrauti no citiem kritērijiem.

9. pants

Galvenā mērķa pārbaudes rezultāti

1.   Pēc piedāvātā jaunā pakalpojuma novērtēšanas regulatīvā iestāde nosaka, vai piedāvātā jaunā pakalpojuma galvenais mērķis ir:

| a) | pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs; vai |
| --- | --- |

a)

pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dažādās dalībvalstīs; vai

| b) | pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dalībvalstī, kurā nodibināta regulatīvā iestāde. |
| --- | --- |

b)

pārvadāt pasažierus starp stacijām, kuras atrodas dalībvalstī, kurā nodibināta regulatīvā iestāde.

2.   Ja regulatīvā iestāde pieņem 1. punkta a) apakšpunktā minēto lēmumu, piedāvātajam jaunajam starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojumam piešķir piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai.

3.   Ja regulatīvā iestāde pieņem 1. punkta b) apakšpunktā minēto lēmumu, regulatīvā iestāde pārkvalificē pieteikumu par pieteikumu iekšzemes pasažieru pārvadājumu veikšanai un par to informē pretendentu. Pretendents tad ievēro attiecīgos valsts noteikumus, lai pieprasītu piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai.

4.   Regulatīvā iestāde paziņo pretendentam par pieņemto lēmumu.

5.   Regulatīvās iestādes lēmums pienācīgi jāpamato un nekavējoties jāpublicē iestādes tīmekļa vietnē, ievērojot komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti.

10. pants

Struktūras, kurām ir tiesības pieprasīt ekonomiskā līdzsvara pārbaudi

Ja dalībvalsts, uz kuru attiecas piedāvātais jaunais starptautisko dzelzceļa pārvadājumu pakalpojums, nolēmusi tiesības piekļūt dzelzceļa infrastruktūrai attiecināt tikai uz starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem no izbraukšanas vietas līdz galamērķa vietai, uz kuriem attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ekonomiskā līdzsvara pārbaudi var pieprasīt šādas struktūras:

| a) | kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes, kas noslēgušas sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kurš attiecas uz piedāvātā jaunā pakalpojuma izbraukšanas vietu un galamērķa vietu; |
| --- | --- |

a)

kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes, kas noslēgušas sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kurš attiecas uz piedāvātā jaunā pakalpojuma izbraukšanas vietu un galamērķa vietu;

| b) | visas citas ieinteresētās kompetentās iestādes, kurām ir tiesības ierobežot piekļuvi saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. pantu; |
| --- | --- |

b)

visas citas ieinteresētās kompetentās iestādes, kurām ir tiesības ierobežot piekļuvi saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. pantu;

| c) | infrastruktūras pārvaldītājs ģeogrāfiskajā teritorijā, uz kuru attiecas piedāvātais jaunais starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojums; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūras pārvaldītājs ģeogrāfiskajā teritorijā, uz kuru attiecas piedāvātais jaunais starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojums;

| d) | visi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuri īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kura slēgšanas tiesības piešķīrusi a) punktā minētā iestāde. |
| --- | --- |

d)

visi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuri īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kura slēgšanas tiesības piešķīrusi a) punktā minētā iestāde.

11. pants

Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes informācijas prasības

1.   Pieprasītāja struktūra sniedz šādu informāciju:

| a) | pieprasītājas struktūras nosaukums, adrese, juridiskais statuss, reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā); |
| --- | --- |

a)

pieprasītājas struktūras nosaukums, adrese, juridiskais statuss, reģistrācijas numurs (attiecīgā gadījumā);

| b) | tās personas kontaktinformācija, kuras pienākums ir atbildēt uz jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

tās personas kontaktinformācija, kuras pienākums ir atbildēt uz jautājumiem;

| c) | paskaidrojums, kāpēc pieprasītāja struktūra interesējas par lēmumu par ekonomiskā līdzsvara pārbaudi; |
| --- | --- |

c)

paskaidrojums, kāpēc pieprasītāja struktūra interesējas par lēmumu par ekonomiskā līdzsvara pārbaudi;

| d) | pierādījumi, kas liecina, ka jaunais pakalpojums izjauks ekonomisko līdzsvaru; |
| --- | --- |

d)

pierādījumi, kas liecina, ka jaunais pakalpojums izjauks ekonomisko līdzsvaru;

| e) | informācija un dokumenti, kas pamato c) un d) apakšpunktā minētos paskaidrojumus. |
| --- | --- |

e)

informācija un dokumenti, kas pamato c) un d) apakšpunktā minētos paskaidrojumus.

2.   Regulatīvā iestāde var pieprasīt informāciju no pārbaudē iesaistītajām struktūrām, tostarp, bet ne tikai, šādu informāciju:

| a) | no kompetentās iestādes:






  i) | sabiedrisko pakalpojumu līguma kopiju; |
| --- | --- | --- |

a)

no kompetentās iestādes:

i)

sabiedrisko pakalpojumu līguma kopiju;

| ii) | valsts noteikumus par sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un šo līgumu grozījumiem; |
| --- | --- |

ii)

valsts noteikumus par sabiedrisko pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un šo līgumu grozījumiem;

| iii) | attiecīgās prognozes par braucieniem un ieņēmumiem, tostarp prognozēšanas metodiku; |
| --- | --- |

iii)

attiecīgās prognozes par braucieniem un ieņēmumiem, tostarp prognozēšanas metodiku;

| b) | no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu:






  i) | sabiedrisko pakalpojumu līguma kopiju; |
| --- | --- | --- |

b)

no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu:

i)

sabiedrisko pakalpojumu līguma kopiju;

| ii) | šā uzņēmuma uzņēmējdarbības plānu; |
| --- | --- |

ii)

šā uzņēmuma uzņēmējdarbības plānu;

| iii) | informāciju par šā uzņēmuma gūtajiem ieņēmumiem; |
| --- | --- |

iii)

informāciju par šā uzņēmuma gūtajiem ieņēmumiem;

| iv) | informāciju par pārvadājumu grafiku, tostarp atiešanas laikiem, starppieturām, pienākšanas laikiem un savienojumiem; |
| --- | --- |

iv)

informāciju par pārvadājumu grafiku, tostarp atiešanas laikiem, starppieturām, pienākšanas laikiem un savienojumiem;

| v) | informāciju par tā pakalpojumu elastīguma prognozēm (piemēram, cenu elastīgumu, pakalpojumu kvalitātes raksturlielumu elastīgumu) un konkurējošas rīcības plāniem, reaģējot uz jauno pakalpojumu, kā arī iespējamiem izmaksu ietaupījumiem, ko varētu radīt jaunais pakalpojums; |
| --- | --- |

v)

informāciju par tā pakalpojumu elastīguma prognozēm (piemēram, cenu elastīgumu, pakalpojumu kvalitātes raksturlielumu elastīgumu) un konkurējošas rīcības plāniem, reaģējot uz jauno pakalpojumu, kā arī iespējamiem izmaksu ietaupījumiem, ko varētu radīt jaunais pakalpojums;

| c) | no pretendenta:






  i) | uzņēmējdarbības plānu; |
| --- | --- | --- |

c)

no pretendenta:

i)

uzņēmējdarbības plānu;

| ii) | prognozes par braucieniem un ieņēmumiem no iekšzemes pasažieru pārvadājumiem, tostarp prognozēšanas metodiku; |
| --- | --- |

ii)

prognozes par braucieniem un ieņēmumiem no iekšzemes pasažieru pārvadājumiem, tostarp prognozēšanas metodiku;

| iii) | cenu veidošanas stratēģijas; |
| --- | --- |

iii)

cenu veidošanas stratēģijas;

| iv) | informāciju par biļešu tirdzniecības organizāciju; |
| --- | --- |

iv)

informāciju par biļešu tirdzniecības organizāciju;

| v) | ritošā sastāva specifikācijas (piemēram, noslodze, sēdvietu skaits, vagonu konfigurācija); |
| --- | --- |

v)

ritošā sastāva specifikācijas (piemēram, noslodze, sēdvietu skaits, vagonu konfigurācija);

| vi) | informāciju par tirgvedības stratēģiju; |
| --- | --- |

vi)

informāciju par tirgvedības stratēģiju;

| vii) | informāciju par tā pakalpojumu elastīguma prognozēm (piemēram, cenu elastīgumu, pakalpojumu kvalitātes raksturlielumu elastīgumu); |
| --- | --- |

vii)

informāciju par tā pakalpojumu elastīguma prognozēm (piemēram, cenu elastīgumu, pakalpojumu kvalitātes raksturlielumu elastīgumu);

| d) | no infrastruktūras pārvaldītāja:
  informāciju par attiecīgajām līnijām vai sekcijām, lai pārliecinātos, ka jaunos starptautiskos pasažieru pārvadājumus ir iespējams veikt konkrētajā infrastruktūrā. Šis infrastruktūras pārvaldītāja pienākums sniegt informāciju neskar tā pienākumus saistībā ar infrastruktūras jaudas sadales procedūru, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES IV nodaļas 3. iedaļā. |
| --- | --- |

d)

no infrastruktūras pārvaldītāja:

informāciju par attiecīgajām līnijām vai sekcijām, lai pārliecinātos, ka jaunos starptautiskos pasažieru pārvadājumus ir iespējams veikt konkrētajā infrastruktūrā. Šis infrastruktūras pārvaldītāja pienākums sniegt informāciju neskar tā pienākumus saistībā ar infrastruktūras jaudas sadales procedūru, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES IV nodaļas 3. iedaļā.

3.   Visas ekonomiskā līdzsvara pārbaudē iesaistītās struktūras pamato jebkādu pieprasījumu nenorādīt komerciāli sensitīvu informāciju. Ja regulatīvā iestāde šo pamatojumu atzīst par pieņemamu, tā saglabā šīs informācijas konfidencialitāti. Ja regulatīvā iestāde šo pamatojumu neatzīst par pieņemamu, tā par to paziņo personai, kas pieprasījusi konfidencialitāti. Šī procedūra neskar iespējamu apelācijas procedūru pret šo konstatējumu atbilstīgi valsts tiesību aktiem.

12. pants

Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes procedūra

1.   Regulatīvā iestāde izskata pieprasītājas struktūras iesniegto pieprasījumu.

2.   Ja regulatīvā iestāde uzskata, ka pieprasītāja struktūra savā pieprasījumā nav sniegusi visu informāciju, tā trīs nedēļu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas var prasīt papildu informāciju. Ja pieprasītāja struktūra atbild uz šo papildu informācijas pieprasījumu, bet tās atbilde vēl aizvien nav pilnīga, regulatīvā iestāde trīs nedēļu laikā pēc tam, kad saņemta atbilde uz pirmo papildu informācijas pieprasījumu, var nosūtīt otru papildu informācijas pieprasījumu. Pieprasītāja struktūra, atbildot uz papildu informācijas pieprasījumiem, sniedz šādu informāciju samērīgā termiņā, ko regulatīvā iestāde noteikusi saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 56. panta 8. punktu. Ja pieprasītāja struktūra nesniedz šādu informāciju regulatīvās iestādes noteiktajos termiņos, pieprasījumu noraida.

3.   Viena mēneša laikā pēc pieprasījuma saņemšanas regulatīvā iestāde prasa 11. pantā minēto informāciju no citām iesaistītajām personām, it sevišķi no dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas vēlas iegūt piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai nolūkā sniegt jaunu starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu. Iestāde var noteikt vēl vienu termiņu precizēšanas nolūkā, ja sniegtā informācija nav skaidra.

4.   Ja pieprasījumu nevar pietiekami pamatot saskaņā ar 11. panta 1. punkta d) apakšpunktu, to noraida.

5.   Ja pieprasītājas struktūras sniegtā informācija pamato pieprasījumu veikt ekonomiskā līdzsvara pārbaudi un ja piekļuvi prasošā pretendenta sniegtā informācija nav pietiekama, lai atspēkotu pieprasījumu veikt šādu pārbaudi, piekļuvi nepiešķir.

6.   Regulatīvā iestāde nosaka tās lēmumu pieņemšanas termiņu, kas nepārsniedz sešas nedēļas pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas.

7.   Visa informācija regulatīvajai iestādei nosūtāma elektroniski.

13. pants

Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes saturs

1.   Sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru uzskata par izjauktu, ja piedāvātais jaunais pakalpojums būtiski negatīvi ietekmē:

| i) | saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu veikto pārvadājumu rentabilitāti; un/vai |
| --- | --- |

i)

saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu veikto pārvadājumu rentabilitāti; un/vai

| ii) | pašizmaksu kompetentajai iestādei, kas piešķīrusi sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības. |
| --- | --- |

ii)

pašizmaksu kompetentajai iestādei, kas piešķīrusi sabiedrisko pakalpojumu līguma slēgšanas tiesības.

2.   Regulatīvā iestāde novērtē, vai piedāvātais jaunais pakalpojums izjauc sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru. Regulatīvā iestāde, veicot analīzi, galveno uzmanību pievērš piedāvātā jaunā pakalpojuma ekonomiskajai ietekmei uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu kopumā, nevis uz atsevišķiem tā satvarā sniegtiem pakalpojumiem, visā līguma termiņā. Var piemērot iepriekš noteiktas konkrētu kritēriju robežvērtības, tomēr tās nedrīkst piemērot atrauti no citiem kritērijiem.

3.   Regulatīvā iestāde ņem vērā arī izdevīgumu klientiem, ko jaunais pakalpojums dotu tuvākajā laikā un vidējā termiņā.

14. pants

Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes novērtēšanas kritēriji

Novērtēšanas procesā regulatīvā iestāde it sevišķi ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | iedarbība uz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu sniegto pakalpojumu neto finanšu ietekmi visā šā līguma termiņa laikā; |
| --- | --- |

a)

iedarbība uz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu sniegto pakalpojumu neto finanšu ietekmi visā šā līguma termiņa laikā;

| b) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, iespējamā konkurējošā rīcība; |
| --- | --- |

b)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, iespējamā konkurējošā rīcība;

| c) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, iespējamie izmaksu ietaupījumi (piemēram, netiek aizstāts ritošais sastāvs, kura ekspluatācijas termiņš tuvojas beigām, vai personāls, kura līguma termiņš beidzas), kā arī šā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma iespējamie ieguvumi no piedāvātā jaunā pakalpojuma (piemēram, tādu starptautisko pārvadājumu pasažieru pieplūdums, kurus varētu interesēt savienojums ar reģionālo pārvadājumu, ko veic sabiedrisko pakalpojumu līguma satvarā); |
| --- | --- |

c)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, kas īsteno sabiedrisko pakalpojumu līgumu, iespējamie izmaksu ietaupījumi (piemēram, netiek aizstāts ritošais sastāvs, kura ekspluatācijas termiņš tuvojas beigām, vai personāls, kura līguma termiņš beidzas), kā arī šā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma iespējamie ieguvumi no piedāvātā jaunā pakalpojuma (piemēram, tādu starptautisko pārvadājumu pasažieru pieplūdums, kurus varētu interesēt savienojums ar reģionālo pārvadājumu, ko veic sabiedrisko pakalpojumu līguma satvarā);

| d) | iespēja sašaurināt sabiedrisko pakalpojumu līguma darbības jomu, it sevišķi ja tā termiņš novērtēšanas laikā tuvojas beigām; |
| --- | --- |

d)

iespēja sašaurināt sabiedrisko pakalpojumu līguma darbības jomu, it sevišķi ja tā termiņš novērtēšanas laikā tuvojas beigām;

| e) | ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu izpildi un kvalitāti; |
| --- | --- |

e)

ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu izpildi un kvalitāti;

| f) | ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu grafika plānošanu; |
| --- | --- |

f)

ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu grafika plānošanu;

| g) | attiecīgā gadījumā ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai kompetento iestāžu ieguldījumiem ritošajā sastāvā. |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai kompetento iestāžu ieguldījumiem ritošajā sastāvā.

15. pants

Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes rezultāti

1.   Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes rezultātā regulatīvā iestāde pieņem lēmumu saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 11. panta 1. punktu, un, pamatojoties uz šo lēmumu, tiek piešķirtas, grozītas, piešķirtas tikai ar nosacījumiem vai atteiktas tiesības piekļūt dzelzceļa infrastruktūrai.

2.   Pirms pieņemt lēmumu, kura rezultātā tiktu atteikta piekļuve dzelzceļa infrastruktūrai piedāvātā jaunā starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojuma īstenošanai, regulatīvā iestāde pretendentam dod iespēju koriģēt plānu tā, lai tas neizjauktu sabiedrisko pakalpojumu līguma ekonomisko līdzsvaru.

3.   Regulatīvās iestādes lēmumu un tā pamatojumu publicē regulatīvās iestādes tīmekļa vietnē, ievērojot komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti.

16. pants

Ekonomiskā līdzsvara pārbaudes rezultātā pieņemtā lēmuma atkārtota izskatīšana

1.   Direktīvas 2012/34/ES 11. panta 3. punktā uzskaitītās struktūras var pieprasīt ekonomiskā līdzsvara pārbaudes rezultātā pieņemtā lēmuma atkārtotu izskatīšanu saskaņā ar regulatīvās iestādes paredzētajiem nosacījumiem. Starp šiem nosacījumiem var būt šādi:

| a) | ja notiek jaunā starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojuma nozīmīgas izmaiņas salīdzinājumā ar regulatīvās iestādes analizēto informāciju; vai |
| --- | --- |

a)

ja notiek jaunā starptautisko pasažieru pārvadājumu pakalpojuma nozīmīgas izmaiņas salīdzinājumā ar regulatīvās iestādes analizēto informāciju; vai

| b) | ja būtiski atšķiras faktiskā un prognozētā ietekme uz pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu; vai |
| --- | --- |

b)

ja būtiski atšķiras faktiskā un prognozētā ietekme uz pakalpojumiem, kurus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu līgumu; vai

| c) | ja sabiedrisko pakalpojumu līguma termiņš beidzies pirms tā sākotnējā termiņa beigām. |
| --- | --- |

c)

ja sabiedrisko pakalpojumu līguma termiņš beidzies pirms tā sākotnējā termiņa beigām.

2.   Ja regulatīvā iestāde savā lēmumā nenosaka citādi, trīs gadu laikā pēc lēmuma publicēšanas nevar pieprasīt lēmuma atkārtotu izskatīšanu, izņemot gadījumā, kas aprakstīts 1. punkta a) apakšpunktā.

17. pants

Regulatīvās iestādes sadarbība ar citām regulatīvajām iestādēm, kuru kompetencē ir piedāvātais jaunais pakalpojums

1.   Kad saņemts pretendenta paziņojums par tā nodomu uzsākt jaunu starptautisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu pakalpojumu, regulatīvā iestāde informē citas regulatīvās iestādes, kuru kompetencē ir piedāvātā jaunā pakalpojuma maršruts. Minētās regulatīvās iestādes pārbauda, vai regulatīvās iestādes tīmekļa vietnē publicētajā paziņojuma veidlapā sniegtā informācija saskan ar informāciju, kuru minētās iestādes saņēmušas no pretendenta. Tās informē regulatīvo iestādi par visām neatbilstībām.

2.   Kad no 5. vai 10. pantā minētajām struktūrām saņemts pieprasījums veikt galvenā mērķa pārbaudi vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudi, regulatīvā iestāde informē citas regulatīvās iestādes, kuru kompetencē ir piedāvātā jaunā pakalpojuma maršruta daļas.

3.   Regulatīvās iestādes paziņo pārbaužu rezultātus citām regulatīvajām iestādēm, kuru kompetencē ir piedāvātā jaunā pakalpojuma maršruta daļas. Regulatīvās iestādes to veic pietiekami ilgu laiku pirms sava galīgā lēmuma pieņemšanas, lai citām regulatīvajām iestādēm dotu iespēju paust savu viedokli par pārbaužu rezultātiem.

4.   Apmainoties ar jebkādu informāciju saistībā ar pārbaudēm, regulatīvās iestādes ievēro tās komerciāli sensitīvās informācijas konfidencialitāti, kuru tās saņēmušas no pārbaudēs iesaistītajām personām. Tās drīkst izmantot informāciju tikai attiecīgā gadījuma vajadzībām.

18. pants

Maksas

Dalībvalstis vai attiecīgā gadījumā regulatīvās iestādes var prasīt maksu par galvenā mērķa pārbaudi, ekonomiskā līdzsvara pārbaudi vai ekonomiskā līdzsvara pārbaudes atkārtotu izskatīšanu no struktūras, kura pieprasa pārbaudi vai atkārtotu izskatīšanu. Šādā gadījumā maksai jābūt nediskriminējošai un samērīgai, tā faktiski jāiekasē no visām pieprasītājām struktūrām pārredzamā veidā, un tā nedrīkst pārsniegt personāla veiktā darba izmaksas un izdevumus saistībā ar pieteikumu.

19. pants

Metodika

1.   Regulatīvās iestādes izstrādā galvenā mērķa pārbaudes un, attiecīgā gadījumā, ekonomiskā līdzsvara pārbaudes metodiku saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. Metodikai jābūt precīzai, pārredzamai un nediskriminējošai, un to publicē regulatīvās iestādes tīmekļa vietnē.

2.   Metodiku izstrādā veidā, kas ir saskanīgs ar tirgus attīstību, ļaujot tai pilnveidoties laika gaitā, it sevišķi ņemot vērā regulatīvo iestāžu gūto pieredzi.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 16. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

2

---

| 12.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 870/2014

(2014. gada 11. augusts)

par kritērijiem pieteikuma iesniedzējiem, kas pieteikušies uz dzelzceļa infrastruktūras jaudu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīvu 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (1), un jo īpaši tās 41. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punktā ir paredzēts, ka infrastruktūras pārvaldītāji var noteikt prasības pieteikuma iesniedzējiem, lai nodrošinātu, ka tiek garantēts tas, ko infrastruktūras pārvaldītāji leģitīmi sagaida attiecībā uz ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punktā ir paredzēts, ka infrastruktūras pārvaldītāji var noteikt prasības pieteikuma iesniedzējiem, lai nodrošinātu, ka tiek garantēts tas, ko infrastruktūras pārvaldītāji leģitīmi sagaida attiecībā uz ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē.

| (2) | Minētajām prasībām vajadzētu būt atbilstošām, pārredzamām un nediskriminējošām. Tajās var ietvert tikai prasību par finansiālas garantijas sniegšanu, kas nepārsniedz attiecīgu lielumu, kurš ir proporcionāls paredzētās darbības pakāpei, un par apliecinājuma sniegšanu par pieteikuma iesniedzēja spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstīgus piedāvājumus. |
| --- | --- |

(2)

Minētajām prasībām vajadzētu būt atbilstošām, pārredzamām un nediskriminējošām. Tajās var ietvert tikai prasību par finansiālas garantijas sniegšanu, kas nepārsniedz attiecīgu lielumu, kurš ir proporcionāls paredzētās darbības pakāpei, un par apliecinājuma sniegšanu par pieteikuma iesniedzēja spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstīgus piedāvājumus.

| (3) | Finansiālās garantijas varētu būt avansa maksājumu vai finanšu iestāžu sniegtu garantiju veidā. |
| --- | --- |

(3)

Finansiālās garantijas varētu būt avansa maksājumu vai finanšu iestāžu sniegtu garantiju veidā.

| (4) | Attiecībā uz 2. apsvērumā minēto prasību atbilstīgumu būtu jāņem vērā tas, ka konkurējošu transporta veidu infrastruktūrai – autotransportam un gaisa transportam, jūras transportam un iekšzemes ūdensceļiem – bieži nenosaka lietošanas maksu, un tādējādi tām nav noteiktas finansiālas garantijas. Lai starp transporta veidiem nodrošinātu taisnīgu konkurenci, finansiālās garantijas apmēra un ilguma ziņā būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2. apsvērumā minēto prasību atbilstīgumu būtu jāņem vērā tas, ka konkurējošu transporta veidu infrastruktūrai – autotransportam un gaisa transportam, jūras transportam un iekšzemes ūdensceļiem – bieži nenosaka lietošanas maksu, un tādējādi tām nav noteiktas finansiālas garantijas. Lai starp transporta veidiem nodrošinātu taisnīgu konkurenci, finansiālās garantijas apmēra un ilguma ziņā būtu jāierobežo līdz stingri noteiktam minimumam.

| (5) | Šādas finansiālas garantijas ir atbilstošas tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai infrastruktūras pārvaldītāju pārliecinātu par ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē. Ņemot vērā, ka infrastruktūras pārvaldītāji var paļauties uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu finansiālās gatavības pārbaudēm un uzraudzību, ko saskaņā ar licencēšanas procedūru veic atbilstīgi Direktīvas 2012/34/ES III nodaļai un jo īpaši minētās direktīvas 20. pantam, finansiālo garantiju nepieciešamība ir vēl mazāka. |
| --- | --- |

(5)

Šādas finansiālas garantijas ir atbilstošas tikai tad, ja tās ir vajadzīgas, lai infrastruktūras pārvaldītāju pārliecinātu par ieņēmumiem un infrastruktūras izmantošanu nākotnē. Ņemot vērā, ka infrastruktūras pārvaldītāji var paļauties uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu finansiālās gatavības pārbaudēm un uzraudzību, ko saskaņā ar licencēšanas procedūru veic atbilstīgi Direktīvas 2012/34/ES III nodaļai un jo īpaši minētās direktīvas 20. pantam, finansiālo garantiju nepieciešamība ir vēl mazāka.

| (6) | Uz minētajām garantijām attiecas nediskriminācijas princips, un tāpēc garantijām, kuras pieprasa no privātiem un publiskiem pieteikuma iesniedzējiem, nevajadzētu atšķirties. |
| --- | --- |

(6)

Uz minētajām garantijām attiecas nediskriminācijas princips, un tāpēc garantijām, kuras pieprasa no privātiem un publiskiem pieteikuma iesniedzējiem, nevajadzētu atšķirties.

| (7) | Garantijām vajadzētu būt samērojamām ar infrastruktūras pārvaldnieka risku, ko rada pieteikuma iesniedzējs dažādos jaudas sadales posmos. Risku vispār uzskata par zemu, ja jaudu var pārdalīt citam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam. |
| --- | --- |

(7)

Garantijām vajadzētu būt samērojamām ar infrastruktūras pārvaldnieka risku, ko rada pieteikuma iesniedzējs dažādos jaudas sadales posmos. Risku vispār uzskata par zemu, ja jaudu var pārdalīt citam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam.

| (8) | Garantiju, kas ir pieprasīta atbilstīgu piedāvājumu sagatavošanai, var uzskatīt par atbilstošu, pārredzamu un nediskriminējošu tikai tad, ja infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā izklāsta skaidrus un pārredzamus noteikumus par jaudas pieprasījuma sagatavošanu un piedāvā pieteikuma iesniedzējiem vajadzīgos atbalsta instrumentus. Tā kā pirms pieteikšanās procedūras nav iespējams objektīvi noteikt, kāda ir atbilstīgu piedāvājumu sagatavošanas iespēja, šādu iespēju nepietiekamību var noteikt tikai pēc minētās procedūras, pamatojoties uz to, ka atkārtoti nav bijis iespējams izvirzīt šos piedāvājumus, vai to, ka infrastruktūras pārvaldniekam nav sniegta vajadzīgā informācija. Pieteikuma iesniedzējs ir atbildīgs par šo piedāvājumu nesniegšanu, un par to ir noteikta sankcija, liedzot pieteikuma iesniedzējam pieteikties uz konkrētu vilcienu ceļu. |
| --- | --- |

(8)

Garantiju, kas ir pieprasīta atbilstīgu piedāvājumu sagatavošanai, var uzskatīt par atbilstošu, pārredzamu un nediskriminējošu tikai tad, ja infrastruktūras pārvaldītājs tīkla pārskatā izklāsta skaidrus un pārredzamus noteikumus par jaudas pieprasījuma sagatavošanu un piedāvā pieteikuma iesniedzējiem vajadzīgos atbalsta instrumentus. Tā kā pirms pieteikšanās procedūras nav iespējams objektīvi noteikt, kāda ir atbilstīgu piedāvājumu sagatavošanas iespēja, šādu iespēju nepietiekamību var noteikt tikai pēc minētās procedūras, pamatojoties uz to, ka atkārtoti nav bijis iespējams izvirzīt šos piedāvājumus, vai to, ka infrastruktūras pārvaldniekam nav sniegta vajadzīgā informācija. Pieteikuma iesniedzējs ir atbildīgs par šo piedāvājumu nesniegšanu, un par to ir noteikta sankcija, liedzot pieteikuma iesniedzējam pieteikties uz konkrētu vilcienu ceļu.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 62. panta 1. punktā minētās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir noteiktas prasības finansiālajām garantijām, ko infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt, lai nodrošinātu, ka viņa leģitīmie paredzējumi par nākotnes ieņēmumiem tiek izpildīti, nepārsniedzot apmēru, kas ir proporcionāls pieteikuma iesniedzēja nodomāto darbību apmēram. Prasībās it īpaši ietilpst apstākļi, kādos drīkst pieprasīt garantiju vai avansa maksājumu, un finansiālās garantijas apmērs un ilgums. Tāpat šajā regulā ir paredzēta sīka informācija par kritērijiem, kurus piemēro, lai novērtētu pieteikuma iesniedzēja spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstīgus piedāvājumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādu definīciju:

| | “finansiāla garantija” ir a) avansa maksājumi, kas samazina un apsteidzoši sedz pienākumus nākotnē maksāt infrastruktūras maksas, vai b) līgumsaistības, ar kurām tāda finanšu iestāde kā banka apņemas nodrošināt, ka šādi maksājumi tiks izdarīti, iestājoties to termiņam. |
| --- | --- |

“finansiāla garantija” ir a) avansa maksājumi, kas samazina un apsteidzoši sedz pienākumus nākotnē maksāt infrastruktūras maksas, vai b) līgumsaistības, ar kurām tāda finanšu iestāde kā banka apņemas nodrošināt, ka šādi maksājumi tiks izdarīti, iestājoties to termiņam.

3. pants

Finansiālo garantiju nosacījumi

1.   Pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties, vai tas nodrošina pieprasīto finansiālo garantiju ar avansa maksājumu vai ar līgumsaistībām 2. panta nozīmē. Ja infrastruktūras pārvaldītājs pieprasa pieteikuma iesniedzējam veikt infrastruktūras maksu avansa maksājumu, pārvaldītājs nedrīkst vienlaikus pieprasīt citas finansiālas garantijas tām pašām nodomātajām darbībām.

2.   Infrastruktūras pārvaldītājs nepieprasa pieteikuma iesniedzējam sniegt finansiālas garantijas, izņemot tad, ja pieteikuma iesniedzēja kredītreitings liecina par to, ka pieteikuma iesniedzējam varētu rasties grūtības regulāri nomaksāt infrastruktūras maksas. Infrastruktūras pārvaldītājs min šādus kredītreitingus sava tīkla pārskata sadaļā par maksas uzlikšanas principiem, ja tādus piemēro. Finansiālas garantijas pieprasījumu infrastruktūras pārvaldītājs pamato ar kredītreitingu aģentūras sniegtiem kredītreitingiem, kas nav vecāki par diviem gadiem.

3.   Infrastruktūras pārvaldītājs nepieprasa finansiālu garantiju:

| a) | no izraudzītā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, ja finansiālo garantiju jau piešķīris vai samaksājis pieteikuma iesniedzējs, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, lai segtu maksājumus nākotnē par tādām pašām paredzētajām darbībām; |
| --- | --- |

a)

no izraudzītā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, ja finansiālo garantiju jau piešķīris vai samaksājis pieteikuma iesniedzējs, kas nav dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, lai segtu maksājumus nākotnē par tādām pašām paredzētajām darbībām;

| b) | ja infrastruktūras maksu tieši infrastruktūras pārvaldītājam maksā kompetentā iestāde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (2). |
| --- | --- |

b)

ja infrastruktūras maksu tieši infrastruktūras pārvaldītājam maksā kompetentā iestāde saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (2).

4. pants

Finansiālo garantiju apmērs un ilgums

1.   Finansiālo garantiju apmērs vienam pieteikuma iesniedzējam nepārsniedz aplēsto maksu summu, kas jāmaksā divos pieprasītās vilcienu darbības mēnešos.

2.   Maksu par rezervēšanu, ko maksā saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 36. pantu, atskaita no 1. punktā minētās maksimālās aplēstās summas.

3.   Infrastruktūras pārvaldītājs nevar pieprasīt, lai finansiālā garantija stājas spēkā vairāk nekā desmit dienas pirms tā mēneša pirmās dienas, kurā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums sāk vilcienu ekspluatāciju, no kuras radušos infrastruktūras maksu ir paredzēts segt ar šo garantiju. Ja jauda tiek iedalīta pēc šā brīža, infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt finansiālo garantiju tūlīt.

5. pants

Spēja sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstīgus piedāvājumus

Infrastruktūras pārvaldītājs nevar noraidīt pieteikumu uz konkrētu vilcienu ceļu tāpēc, ka pieteikuma iesniedzējs nespēj sniegt apliecinājumu par savu spēju sagatavot infrastruktūras jaudai atbilstīgus piedāvājumus Direktīvas 2012/34/ES 41. panta 2. punkta nozīmē, izņemot, ja:

| a) | pieteikuma iesniedzējs nav atbildējis uz diviem secīgiem pieprasījumiem sniegt trūkstošu informāciju vai atkārtoti ir atbildējis tādā veidā, kas neatbilst tā tīkla pārskatā izklāstītajiem nosacījumiem, kurš minēts Direktīvas 2012/34/ES 27. pantā un minētās direktīvas IV pielikumā saistībā ar vilcienu ceļu sadales procedūru; un |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzējs nav atbildējis uz diviem secīgiem pieprasījumiem sniegt trūkstošu informāciju vai atkārtoti ir atbildējis tādā veidā, kas neatbilst tā tīkla pārskatā izklāstītajiem nosacījumiem, kurš minēts Direktīvas 2012/34/ES 27. pantā un minētās direktīvas IV pielikumā saistībā ar vilcienu ceļu sadales procedūru; un

| b) | infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes pieprasījuma spēj tai pietiekami pārliecinoši pierādīt, ka tas ir veicis visus samērīgos pasākumus, lai pieteikumi tiktu iesniegti pareizi un laikus. |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras pārvaldītājs pēc regulatīvās iestādes pieprasījuma spēj tai pietiekami pārliecinoši pierādīt, ka tas ir veicis visus samērīgos pasākumus, lai pieteikumi tiktu iesniegti pareizi un laikus.

6. pants

Pārejas noteikums

Nepieciešamības gadījumā infrastruktūras pārvaldītāji savus tīkla pārskatus pieskaņo šīs regulas noteikumiem pirmajā grafika periodā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

7. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 16. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

2

---

| 12.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 871/2014

(2014. gada 11. augusts),

ar kuru iepriekšējos gados notikušās pārzvejas dēļ veic atvilkumus no nozvejas kvotām, kas 2014. gadā pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 105. panta 1., 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Nozvejas kvotas 2013. gadam ir noteiktas ar:






  — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1262/2012 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Nozvejas kvotas 2013. gadam ir noteiktas ar:

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1262/2012 (2),

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1088/2012 (3), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1088/2012 (3),

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1261/2012 (4), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1261/2012 (4),

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 39/2013 (5) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 39/2013 (5) un

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 40/2013 (6). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 40/2013 (6).

| (2) | Nozvejas kvotas 2014. gadam ir noteiktas ar:






  — | Regulu (ES) Nr. 1262/2012, |
| --- | --- | --- |

(2)

Nozvejas kvotas 2014. gadam ir noteiktas ar:

—

Regulu (ES) Nr. 1262/2012,

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 1180/2013 (7), |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 1180/2013 (7),

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 24/2014 (8) un |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 24/2014 (8) un

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 43/2014 (9). |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 43/2014 (9).

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 1. punktu, ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai iedalītās nozvejas kvotas, Komisija veic atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām nozvejas kvotām.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. un 3. punktā paredzēts, ka šādus atvilkumus veic nākamajā gadā vai gados, piemērojot attiecīgos koeficientus, kas noteikti minētajos punktos. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. un 3. punktā paredzēts, ka šādus atvilkumus veic nākamajā gadā vai gados, piemērojot attiecīgos koeficientus, kas noteikti minētajos punktos.

| (5) | Dažas dalībvalstis ir pārsniegušas nozvejas kvotas, kas tām iedalītas 2013. gadam. Tāpēc attiecībā uz pārzvejotajiem krājumiem būtu jāveic atvilkumi no nozvejas kvotām, kas šīm valstīm iedalītas 2014. gadam un – attiecīgā gadījumā – turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

(5)

Dažas dalībvalstis ir pārsniegušas nozvejas kvotas, kas tām iedalītas 2013. gadam. Tāpēc attiecībā uz pārzvejotajiem krājumiem būtu jāveic atvilkumi no nozvejas kvotām, kas šīm valstīm iedalītas 2014. gadam un – attiecīgā gadījumā – turpmākajiem gadiem.

| (6) | Ņemot vērā to, ka Dānija 2013. gadā ir pārsniegusi tūbīšu kopējo pieļaujamo nozveju Savienības ūdeņos 2. un 4. pārvaldības apgabalā, ir nepieciešams veikt atvilkumus. Lai uzraudzītu krājuma attīstību un vietējo populāciju atjaunošanos, šajos ūdeņos 2014. gadā ir atļauta minimāla tūbīšu nozveja. Tomēr tad, ja tiek veikti minētie atvilkumi, nav iespējams tūbīšu pārvaldībā saglabāt Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikto uzraudzības sistēmu. Tāpēc atvilkumi attiecībā uz kvotām, kuras Dānija 2013. gadā pārsniegusi šajos apgabalos, būtu jāveic no 3. tūbīšu pārvaldības apgabala kvotas. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, ka Dānija 2013. gadā ir pārsniegusi tūbīšu kopējo pieļaujamo nozveju Savienības ūdeņos 2. un 4. pārvaldības apgabalā, ir nepieciešams veikt atvilkumus. Lai uzraudzītu krājuma attīstību un vietējo populāciju atjaunošanos, šajos ūdeņos 2014. gadā ir atļauta minimāla tūbīšu nozveja. Tomēr tad, ja tiek veikti minētie atvilkumi, nav iespējams tūbīšu pārvaldībā saglabāt Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikto uzraudzības sistēmu. Tāpēc atvilkumi attiecībā uz kvotām, kuras Dānija 2013. gadā pārsniegusi šajos apgabalos, būtu jāveic no 3. tūbīšu pārvaldības apgabala kvotas.

| (7) | Spānija 2012. gadā pārsniedza kvotu, kas bija iedalīta Norvēģijas omāra krājumam IX un X zonā, ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (NEP/93411). Attiecīgais atvilkums 75,45 tonnu apmērā bija piemērojams 2013. gadā, un pēc Spānijas lūguma tas tika sadalīts uz trim gadiem, sākot no 2013. gada. Atlikušais gada atvilkums, kas piemērojams Spānijas NEP/93411 krājuma kvotai, ir 25 tonnas 2014. gadā un 19 tonnas 2015. gadā, neskarot turpmāku kvotas pielāgošanu. |
| --- | --- |

(7)

Spānija 2012. gadā pārsniedza kvotu, kas bija iedalīta Norvēģijas omāra krājumam IX un X zonā, ES ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (NEP/93411). Attiecīgais atvilkums 75,45 tonnu apmērā bija piemērojams 2013. gadā, un pēc Spānijas lūguma tas tika sadalīts uz trim gadiem, sākot no 2013. gada. Atlikušais gada atvilkums, kas piemērojams Spānijas NEP/93411 krājuma kvotai, ir 25 tonnas 2014. gadā un 19 tonnas 2015. gadā, neskarot turpmāku kvotas pielāgošanu.

| (8) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 770/2013 (10) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1402/2013 (11) tika paredzēti atvilkumi no konkrētu sugu nozvejas kvotām, kas dažām valstīm iedalītas 2013. gadam. Tomēr dažu dalībvalstu gadījumā dažu sugu kvotām piemērojamie atvilkumi bija lielāki nekā attiecīgās kvotas, kas bija pieejamas 2013. gadam, un tāpēc tos minētajā gadā nevarēja veikt pilnībā. Lai nodrošinātu, ka šādos gadījumos atvilkums no attiecīgo krājumu kvotām tiek veikts pilnā apmērā, nosakot atvilkumus no 2014. gada kvotas un attiecīgā gadījumā turpmāko gadu kvotām, būtu jāņem vērā atlikušie daudzumi. |
| --- | --- |

(8)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 770/2013 (10) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1402/2013 (11) tika paredzēti atvilkumi no konkrētu sugu nozvejas kvotām, kas dažām valstīm iedalītas 2013. gadam. Tomēr dažu dalībvalstu gadījumā dažu sugu kvotām piemērojamie atvilkumi bija lielāki nekā attiecīgās kvotas, kas bija pieejamas 2013. gadam, un tāpēc tos minētajā gadā nevarēja veikt pilnībā. Lai nodrošinātu, ka šādos gadījumos atvilkums no attiecīgo krājumu kvotām tiek veikts pilnā apmērā, nosakot atvilkumus no 2014. gada kvotas un attiecīgā gadījumā turpmāko gadu kvotām, būtu jāņem vērā atlikušie daudzumi.

| (9) | Šajā regulā paredzētie atvilkumi no nozvejas kvotām būtu jāpiemēro, neskarot atvilkumus, kas 2014. gada kvotām piemērojami saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 165/2011 (12) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (13). |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie atvilkumi no nozvejas kvotām būtu jāpiemēro, neskarot atvilkumus, kas 2014. gada kvotām piemērojami saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 165/2011 (12) un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 185/2013 (13).

| (10) | Tā kā kvotas ir izteiktas tonnās vai gabalos, atvilkumi ir noapaļoti uz leju līdz pilnai tonnai vai gabalam, un daudzumi, kas mazāki par vienu tonnu vai vienu gabalu, nav ņemti vērā, |
| --- | --- |

(10)

Tā kā kvotas ir izteiktas tonnās vai gabalos, atvilkumi ir noapaļoti uz leju līdz pilnai tonnai vai gabalam, un daudzumi, kas mazāki par vienu tonnu vai vienu gabalu, nav ņemti vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Regulās (ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 1180/2013, (ES) Nr. 24/2014 un (ES) Nr. 43/2014 noteiktās nozvejas kvotas 2014. gadam samazina, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro, neskarot atvilkumus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 165/2011 un Īstenošanas regulā (ES) Nr. 185/2013.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes 2012. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā (OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp.).

2

(3)  Padomes 2012. gada 20. novembra Regula (ES) Nr. 1088/2012, ar ko 2013. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā (OV L 323, 22.11.2012., 2. lpp.).

3

(4)  Padomes 2012. gada 20. decembra Regula (ES) Nr. 1261/2012, ar ko 2013. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 356, 22.12.2012., 19. lpp.).

4

(5)  Padomes 2013. gada 21. janvāra Regula (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L 23, 25.1.2013., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes 2013. gada 21. janvāra Regula (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L 23, 25.1.2013., 54. lpp.).

6

(7)  Padomes 2013. gada 19. novembra Regula (ES) Nr. 1180/2013, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā (OV L 313, 22.11.2013., 4. lpp.).

7

(8)  Padomes 2014. gada 10. janvāra Regula (ES) Nr. 24/2014, ar ko 2014. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Melnajā jūrā (OV L 9, 14.1.2014., 4. lpp.).

8

(9)  Padomes 2014. gada 20. janvāra Regula (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24, 28.1.2014., 1. lpp.).

9

(10)  Komisijas 2013. gada 8. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 770/2013 par atvilkumiem no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2013. gadā, pamatojoties uz šo krājumu pārzveju iepriekšējos gados (OV L 215, 10.8.2013., 1. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2013. gada 19. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1402/2013 par atvilkumiem no nozvejas kvotām, kas pieejamas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem 2013. gadā, pamatojoties uz šo krājumu pārzveju iepriekšējos gados, un par grozījumiem Īstenošanas regulā (ES) Nr. 770/2013 attiecībā uz daudzumiem, kas atvelkami turpmākos gados (OV L 349, 21.12.2013., 61. lpp.).

11

(12)  Komisijas 2011. gada 22. februāra Regula (ES) Nr. 165/2011, ar ko paredz 2011. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām makreles nozvejas kvotām 2010. gadā notikušās pārzvejas dēļ (OV L 48, 23.2.2011., 11. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2013. gada 5. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 185/2013, ar ko paredz 2013. gadā un turpmākajos gados izdarīt atvilkumus no konkrētām Spānijai iedalītām nozvejas kvotām 2009. gadā notikušās makreles nozvejas kvotas pārsniegšanas dēļ (OV L 62, 6.3.2013., 62. lpp.).

13

---

PIELIKUMS

ATVILKUMI NO KVOTĀM, KAS IEDALĪTAS KRĀJUMIEM, KURI IR PĀRZVEJOTI

| Dalībvalsts | Sugas kods | Apgabala kods | Suga | Apgabals | Sākotnējā kvota (2013) | Atļautie izkrāvumi: 2013. gads (kopējais pielāgotais daudzums tonnās) (1) | Kopējā nozveja: 2013. gads (daudzums tonnās) | Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem (%) | Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums tonnās) | Koeficients (2) | Papildu koeficients (3)
   (4) | Atlikušie atvilkumi no 2013. gada | Atvilkuma atlikums (5) | Daudzumi, kas atvelkami 2015. gadā un turpmākajos gados (daudzums tonnās) | 2014. gadā veicamie atvilkumi
  (daudzums tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 157,000 | 167,600 | 174,700 | 104,24 | 7,100 | / | / | / | / | | 7 |
| BE | HER | 4CXB7D | Siļķe | IVc, VIId zona, izņemot Blekvoteras krājumu | 9 285,000 | 14,000 | 22,200 | 158,57 | 8,200 | / | / | / | / | | 8 |
| BE | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg zona | 46,000 | 160,000 | 185,700 | 116,06 | 25,700 | / | / | / | / | | 25 |
| BE | SRX | 07D. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIId zonā | 72,000 | 75,300 | 87,700 | 116,47 | 12,400 | / | / | / | / | | 12 |
| BE | SRX | 2AC4-C | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 211,000 | 218,800 | 229,800 | 105,03 | 11,000 | / | / | / | / | | 11 |
| DK | HER | *3BCDC | Reņģe | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 1 972,720 | 1 972,720 | 2 039,210 | 103,37 | 66,490 | / | / | / | / | | 66 |
| DK | MAC | 2A34. | Makrele | IIIa un IV zona; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā | 15 072,000 | 16 780,390 | 17 043,000 | 101,56 | 262,610 | / | / | / | / | | 262 |
| DK | NOP | 04-N | Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas | Norvēģijas ūdeņi IV zonā | 0 | 0 | 4,980 | Neattiecas | 4,980 | / | / | / | / | | 4 |
| DK | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 20,000 | 21,680 | 108,40 | 1,680 | / | / | / | / | | 1 |
| DK | SAN | 234_2 | Tūbītes | Savienības ūdeņi 2. tūbīšu pārvaldības apgabalā | 16 549,000 | 16 837,980 | 21 144,000 | 125,57 | 4 306,020 | 1,4 | / | / | / | | 6 028 (6) |
| DK | SAN | 234_4 | Tūbītes | Savienības ūdeņi 4. tūbīšu pārvaldības apgabalā | 3 773,000 | 3 999,300 | 5 064,000 | 126,62 | 1 064,700 | 1,4 | / | / | / | | 1 490 (6) |
| EL | BFT | AE45WM | Zilā tunzivs | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra | 129,07 | 177,520 | 177,557 | 100,02 | 0,037 | / | C | 1,435 | / | | 1,49 |
| ES | ALF | 3X14- | Beriksas | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 70,000 | 59,470 | 61,770 | 103,87 | 2,300 | / | A | / | / | | 3 |
| ES | BLI | 5B67- | Zilā jūras līdaka | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā | 79,000 | 79,000 | 138,649 | 175,49 | 59,640 | / | / | 4,22 | 0,07 | | 63 |
| ES | BSF | 56712- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā | 174,000 | 102,030 | 109,190 | 107,02 | 7,16 | / | A | / | / | | 10 |
| ES | BSF | 8910- | Melnā mataste | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā | 12,000 | 2,770 | 3,340 | 120,58 | 0,570 | / | A | 32,85 | / | | 33 |
| ES | BUM | ATLANT | Atlantijas zilais marlīns | Atlantijas okeāns | 27,20 | 16,920 | 44,040 | 260,28 | 27,120 | / | / | / | / | | 27 |
| ES | COD | N3M. | Menca | NAFO 3M zona | 2 019,000 | 2 318,240 | 2 360,100 | 101,81 | 41,86 | / | / | / | / | | 41 |
| ES | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 1,670 | Neattiecas | 1,670 | / | A | / | / | | 2 |
| ES | DWS | 56789- | Dziļūdens haizivis | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā | 0 | 0 | 5,330 | Neattiecas | 5,330 | / | A | / | / | | 8 |
| ES | GFB | 89- | Lielacu diegspuru vēdzele | ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā | 242,000 | 185,560 | 214,640 | 115,67 | 29,080 | / | A | / | / | | 43 |
| ES | GHL | 1/2INT | Grenlandes paltuss | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 4,700 | Neattiecas | 4,700 | / | / | / | / | | 4 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 12,370 | Neattiecas | 12,370 | / | / | / | / | | 12 |
| ES | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO zona | 4 262,000 | 4 228,560 | 4 287,200 | 101,39 | 58,640 | / | C | / | / | | 87 |
| ES | HAD | 5BC6A. | Pikša | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā | / | 5,850 | 13,550 | 231,62 | 7,700 | / | A | 10,72 | / | | 22 |
| ES | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | / | 0 | 8,540 | Neattiecas | 8,540 | / | / | / | / | | 8 |
| ES | NEP | 9/3411 | Norvēģijas omārs | IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 62,00 | 36,850 | 31,340 | 85,05 | – 5,51 | / | Neattiecas | 44,79 (7) | | 19 | 25 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Citas sugas | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 15,530 | Neattiecas | 15,530 | / | / | / | / | | 15 |
| ES | POL | 08C. | Pollaks | VIIIc zona | 208,000 | 208,000 | 239,310 | 115,05 | 31,310 | / | / | / | / | | 31 |
| ES | POR | 3-1234 | Siļķu haizivs | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; Savienības ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā | 0 | 0 | 3,160 | Neattiecas | 3,160 | / | / | / | / | | 3 |
| ES | RED | 51214D | Sarkanasari | Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 433,000 | 2 209,000 | 2 230,300 | 100,96 | 21,300 | / | / | / | / | | 21 |
| ES | SOL | 8AB. | Parastā jūrasmēle | VIIIa un VIIIb zona | 9,000 | 8,720 | 8,810 | 101,03 | 0,090 | / | A + C | 3 | / | | 3 |
| ES | USK | 567EI. | Brosme | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā | 46,00 | 40,320 | 85,000 | 210,81 | 44,680 | / | A | 22,87 | / | | 89 |
| ES | WHM | ATLANT | Baltais marlīns | Atlantijas okeāns | 30,500 | 30,500 | 36,330 | 119,11 | 5,830 | / | / | / | / | | 5 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 17,500 | Neattiecas | 17,500 | / | / | / | / | / | 17 |
| FR | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg zona | 83,000 | 92,250 | 94,300 | 102,22 | 2,050 | / | / | / | / | | 2 |
| FR | RED | 51214D | Sarkanasari | Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā | 230,000 | 23,000 | 41,500 | 180,43 | 18,500 | / | / | / | / | | 18 |
| IE | HAD | 1N2AB. | Pikša | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 20,500 | 25,630 | 125,02 | 5,130 | / | / | / | / | | 5 |
| IE | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 3 144,000 | 2 696,760 | 2 698,749 | 100,07 | 1,989 | / | / | / | / | | 1 |
| IE | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg zona | 197,000 | 66,790 | 79,817 | 119,60 | 13,027 | / | / | / | / | | 13 |
| IE | PLE | 7HJK. | Jūras zeltplekste | VIIh, VIIj un VIIk zona | 61,000 | 49,700 | 51,823 | 104,27 | 2,123 | / | / | / | / | | 2 |
| LT | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO zona | 22,000 | 15,700 | 0 | Neattiecas | – 15,700 | / | Neattiecas | 120,279 | / | | 104 |
| NL | HKE | 3A/BCD | Heks | IIIa zona; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | / | 0 | 0,671 | Neattiecas | 0,671 | / | C | / | / | | 1 |
| NL | SRX | 07D. | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi VIId zonā | 4,000 | 3,000 | 1,932 | 64,40 | – 1,068 | / | / | 0,015 | / | | 0 |
| NL | SRX | 2AC4-C | Rajveidīgās zivis | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā | 180,000 | 275,430 | 357,115 | 129,66 | 81,685 | / | / | / | / | | 81 |
| PL | SAL | 3BCD-F | Lasis | Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā | 6 837,000 | 5 061,000 | 5 277,000 | 104,27 | 216,000 | / | / | / | / | | 216 (gab.) |
| PL | SPR | 3BCD-C | Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas | ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā | 73 392,000 | 76 680,000 | 80 987,740 | 105,62 | 4 307,740 | 1,1 | / | 477,314 | / | | 5 215 |
| PT | ALF | 3X14- | Beriksas | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā | 203,000 | 153,810 | 160,350 | 104,25 | 6,540 | / | A | / | / | | 9 |
| PT | ANF | 8C3411 | Jūrasvelni | VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 410,000 | 603,440 | 625,929 | 103,73 | 22,489 | / | / | / | / | | 22 |
| PT | GHL | N3LMNO | Grenlandes paltuss | NAFO 3LMNO zona | 1 782,000 | 2 119,790 | 2 120,980 | 100,06 | 1,190 | / | C | / | / | | 1 |
| PT | GHL | 1N2AB | Grenlandes paltuss | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 0 | 2,000 | Neattiecas | 2,000 | / | / | / | / | / | 2 |
| PT | HAD | 1N2AB | Pikša | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 34,400 | 34,000 | 98,84 | – 0,400 | / | / | / | 376,126 | | 375 |
| PT | MAC | 8C3411 | Makrele | VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 5 308,000 | 4 134,300 | 4 170,525 | 100,88 | 36,225 | / | / | 1,07 | / | | 37 |
| PT | PLE | 8/3411 | Jūras zeltplekste | VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 66,000 | 61,200 | 44,601 | 72,88 | – 16,599 | / | / | 1,906 | / | | 0 |
| PT | POK | 1N2AB. | Saida | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā | / | 16,700 | 17,000 | 101,80 | 0,300 | / | / | / | 209,76 | | 210 |
| PT | RED | N3LN | Sarkanasari | NAFO 3LN zona | / | 1 070,980 | 1 101,260 | 102,83 | 30,280 | / | / | / | / | | 30 |
| PT | WHM | ATLANT | Baltais marlīns | Atlantijas okeāns | 19,500 | 18,300 | 12,212 | 66,73 | – 6,088 | / | / | 3,021 | / | | 0 |
| UK | COD | N1GL14 | Menca | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā un Grenlandes ūdeņi XIV zonā | 309,000 | 876,300 | 920,000 | 104,99 | 43,700 | / | A | / | / | | 65 |
| UK | DGS | 15X14 | Dzelkņu haizivs | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 0 | 0 | 5,800 | Neattiecas | 5,800 | / | / | / | / | | 5 |
| UK | GHL | 514GRN | Grenlandes paltuss | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā | 195,000 | 0 | 0,800 | Neattiecas | 0,800 | / | / | 1 | / | | 1 |
| UK | HAD | 7X7A34 | Pikša | VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā | 1 415,000 | 1 389,200 | 1 457,800 | 104,94 | 68,600 | / | / | / | / | | 68 |
| UK | HER | 1/2- | Siļķe | Savienības, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā | 8 827,000 | 8 208,600 | 8 342,100 | 101,63 | 133,500 | / | / | / | / | | 133 |
| UK | HER | 4AB. | Siļķe | Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N | 65 901,000 | 58 841,000 | 58 951,300 | 100,19 | 110,300 | / | / | / | / | | 110 |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrele | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa XII un XIV zonā | 158 825,000 | 156 199,200 | 162 468,500 | 104,10 | 6 269,300 | / | / | / | / | | 6 269 |
| UK | PLE | 7FG. | Jūras zeltplekste | VIIf un VIIg zona | 43,000 | 35,900 | 40,200 | 111,98 | 4,300 | / | / | / | / | | 4 |
| UK | PLE | 7HJK. | Jūras zeltplekste | VIIh, VIIj un VIIk zona | 18,000 | 33,700 | 39,900 | 118,40 | 6,200 | / | / | / | / | | 6 |
| UK | SOL | 7FG. | Parastā jūrasmēle | VIIf un VIIg zona | 309,000 | 195,410 | 205,400 | 105,11 | 9,990 | / | / | / | / | | 9 |

Dalībvalsts

Sugas kods

Apgabala kods

Suga

Apgabals

Sākotnējā kvota (2013)

Atļautie izkrāvumi: 2013. gads (kopējais pielāgotais daudzums tonnās) (1)

Kopējā nozveja: 2013. gads (daudzums tonnās)

Kvotas apguve salīdzinājumā ar atļautajiem izkrāvumiem (%)

Atļauto izkrāvumu pārsniegums (daudzums tonnās)

Koeficients (2)

Papildu koeficients (3)
   (4)

Atlikušie atvilkumi no 2013. gada

Atvilkuma atlikums (5)

Daudzumi, kas atvelkami 2015. gadā un turpmākajos gados (daudzums tonnās)

2014. gadā veicamie atvilkumi

(daudzums tonnās)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

157,000

167,600

174,700

104,24

7,100

/

/

/

/

7

BE

HER

4CXB7D

Siļķe

IVc, VIId zona, izņemot Blekvoteras krājumu

9 285,000

14,000

22,200

158,57

8,200

/

/

/

/

8

BE

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg zona

46,000

160,000

185,700

116,06

25,700

/

/

/

/

25

BE

SRX

07D.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIId zonā

72,000

75,300

87,700

116,47

12,400

/

/

/

/

12

BE

SRX

2AC4-C

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

211,000

218,800

229,800

105,03

11,000

/

/

/

/

11

DK

HER

*3BCDC

Reņģe

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

1 972,720

1 972,720

2 039,210

103,37

66,490

/

/

/

/

66

DK

MAC

2A34.

Makrele

IIIa un IV zona; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā

15 072,000

16 780,390

17 043,000

101,56

262,610

/

/

/

/

262

DK

NOP

04-N

Esmarka menca un ar to saistītās piezvejas sugas

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

0

0

4,980

Neattiecas

4,980

/

/

/

/

4

DK

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

20,000

21,680

108,40

1,680

/

/

/

/

1

DK

SAN

234_2

Tūbītes

Savienības ūdeņi 2. tūbīšu pārvaldības apgabalā

16 549,000

16 837,980

21 144,000

125,57

4 306,020

1,4

/

/

/

6 028 (6)

DK

SAN

234_4

Tūbītes

Savienības ūdeņi 4. tūbīšu pārvaldības apgabalā

3 773,000

3 999,300

5 064,000

126,62

1 064,700

1,4

/

/

/

1 490 (6)

EL

BFT

AE45WM

Zilā tunzivs

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° rietumu garuma un Vidusjūra

129,07

177,520

177,557

100,02

0,037

/

C

1,435

/

1,49

ES

ALF

3X14-

Beriksas

ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

70,000

59,470

61,770

103,87

2,300

/

A

/

/

3

ES

BLI

5B67-

Zilā jūras līdaka

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā

79,000

79,000

138,649

175,49

59,640

/

/

4,22

0,07

63

ES

BSF

56712-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā

174,000

102,030

109,190

107,02

7,16

/

A

/

/

10

ES

BSF

8910-

Melnā mataste

ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā

12,000

2,770

3,340

120,58

0,570

/

A

32,85

/

33

ES

BUM

ATLANT

Atlantijas zilais marlīns

Atlantijas okeāns

27,20

16,920

44,040

260,28

27,120

/

/

/

/

27

ES

COD

N3M.

Menca

NAFO 3M zona

2 019,000

2 318,240

2 360,100

101,81

41,86

/

/

/

/

41

ES

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

0

1,670

Neattiecas

1,670

/

A

/

/

2

ES

DWS

56789-

Dziļūdens haizivis

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā

0

0

5,330

Neattiecas

5,330

/

A

/

/

8

ES

GFB

89-

Lielacu diegspuru vēdzele

ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā

242,000

185,560

214,640

115,67

29,080

/

A

/

/

43

ES

GHL

1/2INT

Grenlandes paltuss

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

/

0

4,700

Neattiecas

4,700

/

/

/

/

4

ES

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

12,370

Neattiecas

12,370

/

/

/

/

12

ES

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO zona

4 262,000

4 228,560

4 287,200

101,39

58,640

/

C

/

/

87

ES

HAD

5BC6A.

Pikša

Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

/

5,850

13,550

231,62

7,700

/

A

10,72

/

22

ES

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

/

0

8,540

Neattiecas

8,540

/

/

/

/

8

ES

NEP

9/3411

Norvēģijas omārs

IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

62,00

36,850

31,340

85,05

– 5,51

/

Neattiecas

44,79 (7)

19

25

ES

OTH

1N2AB.

Citas sugas

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

15,530

Neattiecas

15,530

/

/

/

/

15

ES

POL

08C.

Pollaks

VIIIc zona

208,000

208,000

239,310

115,05

31,310

/

/

/

/

31

ES

POR

3-1234

Siļķu haizivs

Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; Savienības ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā

0

0

3,160

Neattiecas

3,160

/

/

/

/

3

ES

RED

51214D

Sarkanasari

Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

433,000

2 209,000

2 230,300

100,96

21,300

/

/

/

/

21

ES

SOL

8AB.

Parastā jūrasmēle

VIIIa un VIIIb zona

9,000

8,720

8,810

101,03

0,090

/

A + C

3

/

3

ES

USK

567EI.

Brosme

Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

46,00

40,320

85,000

210,81

44,680

/

A

22,87

/

89

ES

WHM

ATLANT

Baltais marlīns

Atlantijas okeāns

30,500

30,500

36,330

119,11

5,830

/

/

/

/

5

FR

GHL

1N2AB.

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

17,500

Neattiecas

17,500

/

/

/

/

/

17

FR

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg zona

83,000

92,250

94,300

102,22

2,050

/

/

/

/

2

FR

RED

51214D

Sarkanasari

Savienības un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

230,000

23,000

41,500

180,43

18,500

/

/

/

/

18

IE

HAD

1N2AB.

Pikša

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

20,500

25,630

125,02

5,130

/

/

/

/

5

IE

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

3 144,000

2 696,760

2 698,749

100,07

1,989

/

/

/

/

1

IE

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg zona

197,000

66,790

79,817

119,60

13,027

/

/

/

/

13

IE

PLE

7HJK.

Jūras zeltplekste

VIIh, VIIj un VIIk zona

61,000

49,700

51,823

104,27

2,123

/

/

/

/

2

LT

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO zona

22,000

15,700

0

Neattiecas

– 15,700

/

Neattiecas

120,279

/

104

NL

HKE

3A/BCD

Heks

IIIa zona; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

/

0

0,671

Neattiecas

0,671

/

C

/

/

1

NL

SRX

07D.

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi VIId zonā

4,000

3,000

1,932

64,40

– 1,068

/

/

0,015

/

0

NL

SRX

2AC4-C

Rajveidīgās zivis

Savienības ūdeņi IIa un IV zonā

180,000

275,430

357,115

129,66

81,685

/

/

/

/

81

PL

SAL

3BCD-F

Lasis

Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā

6 837,000

5 061,000

5 277,000

104,27

216,000

/

/

/

/

216 (gab.)

PL

SPR

3BCD-C

Brētliņa un ar to saistītās piezvejas sugas

ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

73 392,000

76 680,000

80 987,740

105,62

4 307,740

1,1

/

477,314

/

5 215

PT

ALF

3X14-

Beriksas

ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

203,000

153,810

160,350

104,25

6,540

/

A

/

/

9

PT

ANF

8C3411

Jūrasvelni

VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

410,000

603,440

625,929

103,73

22,489

/

/

/

/

22

PT

GHL

N3LMNO

Grenlandes paltuss

NAFO 3LMNO zona

1 782,000

2 119,790

2 120,980

100,06

1,190

/

C

/

/

1

PT

GHL

1N2AB

Grenlandes paltuss

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

0

2,000

Neattiecas

2,000

/

/

/

/

/

2

PT

HAD

1N2AB

Pikša

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

34,400

34,000

98,84

– 0,400

/

/

/

376,126

375

PT

MAC

8C3411

Makrele

VIIIc, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

5 308,000

4 134,300

4 170,525

100,88

36,225

/

/

1,07

/

37

PT

PLE

8/3411

Jūras zeltplekste

VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

66,000

61,200

44,601

72,88

– 16,599

/

/

1,906

/

0

PT

POK

1N2AB.

Saida

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

/

16,700

17,000

101,80

0,300

/

/

/

209,76

210

PT

RED

N3LN

Sarkanasari

NAFO 3LN zona

/

1 070,980

1 101,260

102,83

30,280

/

/

/

/

30

PT

WHM

ATLANT

Baltais marlīns

Atlantijas okeāns

19,500

18,300

12,212

66,73

– 6,088

/

/

3,021

/

0

UK

COD

N1GL14

Menca

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā un Grenlandes ūdeņi XIV zonā

309,000

876,300

920,000

104,99

43,700

/

A

/

/

65

UK

DGS

15X14

Dzelkņu haizivs

Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

0

0

5,800

Neattiecas

5,800

/

/

/

/

5

UK

GHL

514GRN

Grenlandes paltuss

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

195,000

0

0,800

Neattiecas

0,800

/

/

1

/

1

UK

HAD

7X7A34

Pikša

VIIb–k, VIII, IX un X zona; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

1 415,000

1 389,200

1 457,800

104,94

68,600

/

/

/

/

68

UK

HER

1/2-

Siļķe

Savienības, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

8 827,000

8 208,600

8 342,100

101,63

133,500

/

/

/

/

133

UK

HER

4AB.

Siļķe

Savienības un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30′ N

65 901,000

58 841,000

58 951,300

100,19

110,300

/

/

/

/

110

UK

MAC

2CX14-

Makrele

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa XII un XIV zonā

158 825,000

156 199,200

162 468,500

104,10

6 269,300

/

/

/

/

6 269

UK

PLE

7FG.

Jūras zeltplekste

VIIf un VIIg zona

43,000

35,900

40,200

111,98

4,300

/

/

/

/

4

UK

PLE

7HJK.

Jūras zeltplekste

VIIh, VIIj un VIIk zona

18,000

33,700

39,900

118,40

6,200

/

/

/

/

6

UK

SOL

7FG.

Parastā jūrasmēle

VIIf un VIIg zona

309,000

195,410

205,400

105,11

9,990

/

/

/

/

9

---

(1)  Dalībvalstij pieejamās kvotas saskaņā ar attiecīgajām zvejas iespēju regulām pēc tam, kad ņemta vērā apmaiņa ar zvejas iespējām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, kvotu pārcēlumi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu un/vai zvejas iespēju pārdalīšana un atvilkumu izdarīšana saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. un 105. pantu, Komisijas Regulu (ES) Nr. 165/2011 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 185/2013, kur tas attiecināms.

(2)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 2. punktā. Atvilkumu, kas vienāds ar pārzvejas apjomu * 1,00, piemēro visos gadījumos, kad pārzvejas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 100 tonnām.

(3)  Kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 3. punktā.

(4)  Burts “A” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo konstatēta pārzveja secīgi 2011., 2012. un 2013. gadā. Burts “C” norāda, ka ir piemērots papildu koeficients 1,5, jo uz krājumu attiecas daudzgadu pārvaldības plāns.

(5)  Atlikušie daudzumi, kuri saistīti ar pārzveju, kas pieļauta gados pirms Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (Kontroles regula) stāšanās spēkā, un kurus nevar atvilkt no cita krājuma kvotas.

(6)  Jāatvelk no SAN/234_3.

(7)  Pēc Spānijas lūguma apjoms, kas būtu jāatvelk 2013. gadā, tiks atvilkts trīs gados.

---

| 12.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 872/2014

(2014. gada 11. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 11. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 50 10 | AR | 157,4 |
| CL | 76,2 |
| TR | 74,0 |
| UY | 160,5 |
| ZA | 140,4 |
| ZZ | 121,7 |
| 0806 10 10 | BR | 182,4 |
| CL | 187,7 |
| EG | 210,1 |
| MA | 172,1 |
| MX | 247,3 |
| TR | 154,3 |
| ZZ | 192,3 |
| 0808 10 80 | AR | 173,0 |
| BR | 96,2 |
| CL | 104,9 |
| CN | 121,1 |
| NZ | 121,8 |
| US | 142,8 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 213,8 |
| CL | 80,2 |
| TR | 149,2 |
| ZA | 89,9 |
| ZZ | 133,3 |
| 0809 30 | MK | 64,7 |
| TR | 138,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0809 40 05 | BA | 47,9 |
| MK | 66,1 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 112,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

91,9

ZZ

91,9

0805 50 10

AR

157,4

CL

76,2

TR

74,0

UY

160,5

ZA

140,4

ZZ

121,7

0806 10 10

BR

182,4

CL

187,7

EG

210,1

MA

172,1

MX

247,3

TR

154,3

ZZ

192,3

0808 10 80

AR

173,0

BR

96,2

CL

104,9

CN

121,1

NZ

121,8

US

142,8

ZA

115,8

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

213,8

CL

80,2

TR

149,2

ZA

89,9

ZZ

133,3

0809 30

MK

64,7

TR

138,8

ZZ

101,8

0809 40 05

BA

47,9

MK

66,1

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

112,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 12.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 20. marts)

par pasākumiem SA.23425 (11/C) (ex NN 41/10), ko Itālija 2004. un 2009. gadā īstenojusi uzņēmuma SACE BT S.p.A. labā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 1501)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/525/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2007. gada 5. jūnijā iesniegto un 2007. gada 7. jūnijā reģistrēto sūdzību Komisijai tika paziņots, ka 2004. gada maijā uzņēmums SACE S.p.A. (“SACE”) savam jaunizveidotajam meitasuzņēmumam SACE BT S.p.A. (“SACE BT”) piešķīra sākotnējo kapitālu EUR 100 miljonu apmērā (“pirmais pasākums”). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2007. gada 5. jūnijā iesniegto un 2007. gada 7. jūnijā reģistrēto sūdzību Komisijai tika paziņots, ka 2004. gada maijā uzņēmums SACE S.p.A. (“SACE”) savam jaunizveidotajam meitasuzņēmumam SACE BT S.p.A. (“SACE BT”) piešķīra sākotnējo kapitālu EUR 100 miljonu apmērā (“pirmais pasākums”).

| (2) | Sūdzības iesniedzējs 2009. gada 6. novembra vēstulē iesniedza papildu argumentus, ar ko pamatoja sūdzību, un informēja Komisiju par papildu pasākumu – pārapdrošināšanas segumu, ko SACE 2009. gadā nodrošināja SACE BT (“otrais pasākums”). |
| --- | --- |

(2)

Sūdzības iesniedzējs 2009. gada 6. novembra vēstulē iesniedza papildu argumentus, ar ko pamatoja sūdzību, un informēja Komisiju par papildu pasākumu – pārapdrošināšanas segumu, ko SACE 2009. gadā nodrošināja SACE BT (“otrais pasākums”).

| (3) | Sākotnējā izmeklēšanā Komisija uzzināja, ka SACE BT no SACE saņēma divus kapitāla papildinājumus, kas tika piešķirti 2009. gada 18. jūnijā un 4. augustā (attiecīgi “trešais pasākums” un “ceturtais pasākums”). |
| --- | --- |

(3)

Sākotnējā izmeklēšanā Komisija uzzināja, ka SACE BT no SACE saņēma divus kapitāla papildinājumus, kas tika piešķirti 2009. gada 18. jūnijā un 4. augustā (attiecīgi “trešais pasākums” un “ceturtais pasākums”).

| (4) | Komisija 2011. gada 23. februāra vēstulē informēja Itāliju, ka ir nolēmusi attiecībā uz četriem minētajiem pasākumiem sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 23. februāra vēstulē informēja Itāliju, ka ir nolēmusi attiecībā uz četriem minētajiem pasākumiem sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”).

| (5) | Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par pasākumiem.

| (6) | Komisija saņēma piezīmes tikai no SACE, kas tās iesniedza 2011. gada 5. maijā. SACE pievienoja piezīmēm dažādus pavaddokumentus, tostarp vēlreiz iesniedza īstermiņa apdrošināšanas uzņēmējdarbības plānu 2005.–2008. gadam, ko SACE sagatavojis ar sava ārējā konsultanta KPMG palīdzību un ko 2004. gada 18. maijā apstiprināja valde (“sākotnējais uzņēmējdarbības plāns”), ārēja konsultanta 2004. gada 7. jūlija vēstuli, kurā precizēti sniegtie papildu pakalpojumi (“konsultanta vēstule”), uzņēmējdarbības plānam pievienotās 2004. gada marta papildanalīzes par Itālijas komerciālās informācijas tirgu, Itālijas kredītu atgūšanas tirgu un tā galvenajiem dalībniekiem, kā arī par Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgu (“uzņēmējdarbības plāna papildinājumi”), 2004. gada 19. novembrī apstiprinātās 2005.–2009. gada uzņēmējdarbības plāna korekcijas (“koriģētais uzņēmējdarbības plāns”), valdes 2004. gada 28. aprīļa un 2004. gada 18. maija sanāksmju protokolu izrakstus, 2005. gada maija uzņēmējdarbības plānu par iespējamu Assicuratrice Edile S.p.A. iegādi (“Assedile iegādes uzņēmējdarbības plāns”), 2009. gada 31. martā pārskatīto SACE BT budžetu un 2009. gada 4. augustaSACE BT uzņēmējdarbības plānu 2010.–2011. gadam (“2010.–2011. gada uzņēmējdarbības plāns”). |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma piezīmes tikai no SACE, kas tās iesniedza 2011. gada 5. maijā. SACE pievienoja piezīmēm dažādus pavaddokumentus, tostarp vēlreiz iesniedza īstermiņa apdrošināšanas uzņēmējdarbības plānu 2005.–2008. gadam, ko SACE sagatavojis ar sava ārējā konsultanta KPMG palīdzību un ko 2004. gada 18. maijā apstiprināja valde (“sākotnējais uzņēmējdarbības plāns”), ārēja konsultanta 2004. gada 7. jūlija vēstuli, kurā precizēti sniegtie papildu pakalpojumi (“konsultanta vēstule”), uzņēmējdarbības plānam pievienotās 2004. gada marta papildanalīzes par Itālijas komerciālās informācijas tirgu, Itālijas kredītu atgūšanas tirgu un tā galvenajiem dalībniekiem, kā arī par Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgu (“uzņēmējdarbības plāna papildinājumi”), 2004. gada 19. novembrī apstiprinātās 2005.–2009. gada uzņēmējdarbības plāna korekcijas (“koriģētais uzņēmējdarbības plāns”), valdes 2004. gada 28. aprīļa un 2004. gada 18. maija sanāksmju protokolu izrakstus, 2005. gada maija uzņēmējdarbības plānu par iespējamu Assicuratrice Edile S.p.A. iegādi (“Assedile iegādes uzņēmējdarbības plāns”), 2009. gada 31. martā pārskatīto SACE BT budžetu un 2009. gada 4. augustaSACE BT uzņēmējdarbības plānu 2010.–2011. gadam (“2010.–2011. gada uzņēmējdarbības plāns”).

| (7) | Itālija 2011. gada 5. maijā iesniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(7)

Itālija 2011. gada 5. maijā iesniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

| (8) | Komisija 2011. gada 23. jūnijā pieprasīja papildu informāciju. Tikšanās ar Itālijas iestāžu un uzņēmuma pārstāvjiem notika 2011. gada 13. jūlijā. Pēc šīs sanāksmes 2011. gada 23. jūnijā nosūtītajā informācijas pieprasījumā tika iekļauti papildu jautājumi, kas radās apspriežu laikā. Papildināto informācijas pieprasījumu nosūtīja 2011. gada 4. augustā. Itālija 2011. gada 15. septembra vēstulē iesniedza atbildi uz informācijas pieprasījumu. Tā pievienoja informācijai vairākus pavaddokumentus, tostarp 2003. gada 17. decembra uzaicinājumu piedalīties konkursā par konsultāciju pakalpojumiem nolūkā izstrādāt uzņēmējdarbības plānu par īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu rūpnieciskajos tirgos (“uzaicinājums”), papildu dokumentus, ko ārējs konsultants bija sagatavojis par iespējamo Assicuratrice Edile S.p.A. iegādi, kā arī paziņojumus par dažādām starptautisku uzņēmumu iegādes iespējām un citiem starptautiskas paplašināšanās veidiem, ko no 2005. gada maija līdz 2008. gada septembrim iesniedza SACE BT valdei. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2011. gada 23. jūnijā pieprasīja papildu informāciju. Tikšanās ar Itālijas iestāžu un uzņēmuma pārstāvjiem notika 2011. gada 13. jūlijā. Pēc šīs sanāksmes 2011. gada 23. jūnijā nosūtītajā informācijas pieprasījumā tika iekļauti papildu jautājumi, kas radās apspriežu laikā. Papildināto informācijas pieprasījumu nosūtīja 2011. gada 4. augustā. Itālija 2011. gada 15. septembra vēstulē iesniedza atbildi uz informācijas pieprasījumu. Tā pievienoja informācijai vairākus pavaddokumentus, tostarp 2003. gada 17. decembra uzaicinājumu piedalīties konkursā par konsultāciju pakalpojumiem nolūkā izstrādāt uzņēmējdarbības plānu par īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu rūpnieciskajos tirgos (“uzaicinājums”), papildu dokumentus, ko ārējs konsultants bija sagatavojis par iespējamo Assicuratrice Edile S.p.A. iegādi, kā arī paziņojumus par dažādām starptautisku uzņēmumu iegādes iespējām un citiem starptautiskas paplašināšanās veidiem, ko no 2005. gada maija līdz 2008. gada septembrim iesniedza SACE BT valdei.

| (9) | Komisija 2012. gada 25. janvāra vēstulē (3) pieprasīja papildu informāciju. Itālija iesniedza atbildi 2012. gada 5. martā. Tā pievienoja informācijai arī SACE un tā priekšteča, Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādes – SACE, valdes 2003. gada 21. novembra, 2003. gada 3. decembra, 2004. gada 10. novembra, 2008. gada 1. aprīļa, 2008. gada 1. oktobra, 2008. gada 28. novembra, 2009. gada 11. februāra, 2009. gada 1. aprīļa, 2009. gada 26. maija, 2009. gada 1. jūlija un 2009. gada 9. septembra sanāksmju protokolus, papildu dokumentus par Assedile iegādi, kā arī sākotnējā uzņēmējdarbības plānā prognozēto finanšu rādītāju un faktisko rādītāju salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2012. gada 25. janvāra vēstulē (3) pieprasīja papildu informāciju. Itālija iesniedza atbildi 2012. gada 5. martā. Tā pievienoja informācijai arī SACE un tā priekšteča, Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādes – SACE, valdes 2003. gada 21. novembra, 2003. gada 3. decembra, 2004. gada 10. novembra, 2008. gada 1. aprīļa, 2008. gada 1. oktobra, 2008. gada 28. novembra, 2009. gada 11. februāra, 2009. gada 1. aprīļa, 2009. gada 26. maija, 2009. gada 1. jūlija un 2009. gada 9. septembra sanāksmju protokolus, papildu dokumentus par Assedile iegādi, kā arī sākotnējā uzņēmējdarbības plānā prognozēto finanšu rādītāju un faktisko rādītāju salīdzinājumu.

| (10) | Tā kā sākotnēji iesniegtajā informācijā Itālija galvenokārt centās pierādīt, ka pasākumi neietver atbalstu, un sniedza tikai ierobežotu informāciju par iespējamas atbilstības pamatojumu gadījumā, ja pasākumus atzītu par atbalstu, Komisija 2012. gada 21. februāra vēstulē (4) prasīja Itālijai iesniegt papildu faktus, ar ko pierādīt atbalsta iespējamo atbilstību. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā sākotnēji iesniegtajā informācijā Itālija galvenokārt centās pierādīt, ka pasākumi neietver atbalstu, un sniedza tikai ierobežotu informāciju par iespējamas atbilstības pamatojumu gadījumā, ja pasākumus atzītu par atbalstu, Komisija 2012. gada 21. februāra vēstulē (4) prasīja Itālijai iesniegt papildu faktus, ar ko pierādīt atbalsta iespējamo atbilstību.

| (11) | Itālija 2012. gada 30. martā iesniedza SACE iekšējo dokumentu kopumu, ar ko centās pierādīt 2009. gadā īstenoto pasākumu (otrā, trešā un ceturtā pasākuma) atbilstību tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja kritērijam. Dokumentu kopumā bija iekļauti galvenokārt:






  a) | valdes 2008. gada 10. decembra sanāksmes protokols un tā pielikumi par organizatoriskām izmaiņām riska kontroles nostiprināšanas nolūkā; |
| --- | --- | --- |

(11)

Itālija 2012. gada 30. martā iesniedza SACE iekšējo dokumentu kopumu, ar ko centās pierādīt 2009. gadā īstenoto pasākumu (otrā, trešā un ceturtā pasākuma) atbilstību tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja kritērijam. Dokumentu kopumā bija iekļauti galvenokārt:

a)

valdes 2008. gada 10. decembra sanāksmes protokols un tā pielikumi par organizatoriskām izmaiņām riska kontroles nostiprināšanas nolūkā;

| b) | kopsavilkums par vadības līmeņa izmaiņām 2009.–2012. gadā; |
| --- | --- |

b)

kopsavilkums par vadības līmeņa izmaiņām 2009.–2012. gadā;

| c) | valdes 2011. gada 24. novembra sanāksmes protokols un tā pielikumi par uzņēmējdarbības plāna 2011.–2013. gadam atjaunināšanu; |
| --- | --- |

c)

valdes 2011. gada 24. novembra sanāksmes protokols un tā pielikumi par uzņēmējdarbības plāna 2011.–2013. gadam atjaunināšanu;

| d) | 2011. gada beigu finanšu pārskats. |
| --- | --- |

d)

2011. gada beigu finanšu pārskats.

II.   PASĀKUMU APRAKSTS

II. 1.   SACE UN TĀ LĪDZDALĪBA NODODAMO RISKU APDROŠINĀŠANĀ (5)

| (12) | SACE ir SACE BT mātesuzņēmums un akciju sabiedrība, kuras vienīgais īpašnieks ir Itālijas valsts. SACE ir Itālijas eksporta kredītu aģentūra (ECA). To 2004. gada sākumā no publiskas struktūras pārveidoja par akciju sabiedrību, kas pieder tikai valstij. SACE ar valsts galvojumu apdrošina īstermiņa un ilgtermiņa nenododamos riskus Komisijas Paziņojuma par īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanu (6) (“Eksporta kredītu paziņojums”) nozīmē. |
| --- | --- |

(12)

SACE ir SACE BT mātesuzņēmums un akciju sabiedrība, kuras vienīgais īpašnieks ir Itālijas valsts. SACE ir Itālijas eksporta kredītu aģentūra (ECA). To 2004. gada sākumā no publiskas struktūras pārveidoja par akciju sabiedrību, kas pieder tikai valstij. SACE ar valsts galvojumu apdrošina īstermiņa un ilgtermiņa nenododamos riskus Komisijas Paziņojuma par īstermiņa eksporta kredītapdrošināšanu (6) (“Eksporta kredītu paziņojums”) nozīmē.

| (13) | Saskaņā ar 2. panta 3. punktu 1998. gada 31. marta Dekrētā Nr. 143 (7), kurā pārformulēts galvojums, ko uzņēmumam SACE piemēro atbilstīgi 1977. gada 24. maija Likumam Nr. 227, darbības un apdrošināmie riski, tostarp inter alia ģeogrāfiskais tvērums, jānosaka Ekonomikas plānošanas starpministriju komitejai (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, “CIPE”). CIPE katru gadu vēlākais līdz 30. jūnijam ir jāsagatavo finanšu prognozes, jāaprēķina ar konkrētiem riskiem saistītās finansiālās vajadzības, kā arī jānosaka vispārējie ierobežojumi attiecībā uz riskiem, kam jāpiemēro valsts galvojums, atsevišķi no galvojumiem, kuru periods ir īsāks vai ilgāks par 24 mēnešiem. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 2. panta 3. punktu 1998. gada 31. marta Dekrētā Nr. 143 (7), kurā pārformulēts galvojums, ko uzņēmumam SACE piemēro atbilstīgi 1977. gada 24. maija Likumam Nr. 227, darbības un apdrošināmie riski, tostarp inter alia ģeogrāfiskais tvērums, jānosaka Ekonomikas plānošanas starpministriju komitejai (Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica, “CIPE”). CIPE katru gadu vēlākais līdz 30. jūnijam ir jāsagatavo finanšu prognozes, jāaprēķina ar konkrētiem riskiem saistītās finansiālās vajadzības, kā arī jānosaka vispārējie ierobežojumi attiecībā uz riskiem, kam jāpiemēro valsts galvojums, atsevišķi no galvojumiem, kuru periods ir īsāks vai ilgāks par 24 mēnešiem.

| (14) | Komisija 1997. gadā pieņēma Eksporta kredītu paziņojumu, kurā noteikts, ka nedrīkst piešķirt valsts atbalstu eksporta kredītu apdrošinātāju atbalstīšanai saistībā ar nododamajiem riskiem un ka publiskajiem eksporta kredītu apdrošinātājiem būs jāveic vismaz atsevišķa administrēšana un atsevišķa grāmatvedība savai nododamo risku un nenododamo risku apdrošināšanai, ko veic uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu, demonstrējot, ka tie negūst valsts atbalstu nododamo risku apdrošināšanā. Lai ievērotu Eksporta kredītu paziņojumu, SACE valde (Consiglio di Amministrazione) 1998. gada 7. jūlija sanāksmē nolēma no 1998. gada 18. septembra pārtraukt apdrošināt nododamos riskus (atbilstīgi tābrīža definīcijai, t. i., īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu attiecībā uz 15 ES dalībvalstīm (“ES 15”)) tiešajos apdrošināšanas līgumos. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 1997. gadā pieņēma Eksporta kredītu paziņojumu, kurā noteikts, ka nedrīkst piešķirt valsts atbalstu eksporta kredītu apdrošinātāju atbalstīšanai saistībā ar nododamajiem riskiem un ka publiskajiem eksporta kredītu apdrošinātājiem būs jāveic vismaz atsevišķa administrēšana un atsevišķa grāmatvedība savai nododamo risku un nenododamo risku apdrošināšanai, ko veic uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu, demonstrējot, ka tie negūst valsts atbalstu nododamo risku apdrošināšanā. Lai ievērotu Eksporta kredītu paziņojumu, SACE valde (Consiglio di Amministrazione) 1998. gada 7. jūlija sanāksmē nolēma no 1998. gada 18. septembra pārtraukt apdrošināt nododamos riskus (atbilstīgi tābrīža definīcijai, t. i., īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu attiecībā uz 15 ES dalībvalstīm (“ES 15”)) tiešajos apdrošināšanas līgumos.

| (15) | Eksporta kredītu paziņojuma 2001. gada grozījumos (8)
  inter alia visu 1997. gada paziņojuma versijas pielikumā uzskaitīto dalībvalstu saraksts tika aizstāts ar vispārīgu atsauci uz Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai nevajadzētu paziņojumu grozīt Eiropas Savienības turpmākās paplašināšanās dēļ. |
| --- | --- |

(15)

Eksporta kredītu paziņojuma 2001. gada grozījumos (8)
  inter alia visu 1997. gada paziņojuma versijas pielikumā uzskaitīto dalībvalstu saraksts tika aizstāts ar vispārīgu atsauci uz Eiropas Savienības dalībvalstīm, lai nevajadzētu paziņojumu grozīt Eiropas Savienības turpmākās paplašināšanās dēļ.

| (16) | Kad 2004. gada 1. maijā ES pievienojās desmit dalībvalstis (“ES 10”), nenododamie īstermiņa riski attiecībā uz šīm valstīm tādējādi kļuva par nododamajiem riskiem. Tāpēc turpmāk šiem riskiem piemēroja Eksporta kredītu paziņojuma noteikumus par nododamajiem riskiem. |
| --- | --- |

(16)

Kad 2004. gada 1. maijā ES pievienojās desmit dalībvalstis (“ES 10”), nenododamie īstermiņa riski attiecībā uz šīm valstīm tādējādi kļuva par nododamajiem riskiem. Tāpēc turpmāk šiem riskiem piemēroja Eksporta kredītu paziņojuma noteikumus par nododamajiem riskiem.

| (17) | SACE darbības joma, ņemot vērā attiecīgā tirgus izmaiņas, ir noteikta 6. pantā 2003. gada 30. septembra Dekrētā Nr. 269 (ar grozījumiem pārveidots par 2003. gada 24. novembra Likumu Nr. 326), kurā paredzēti noteikumi Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādes – SACE – pārveidei par akciju sabiedrību (SACE S.p.A.) no 2004. gada 1. janvāra. Konkrētāk, 6. panta 12. punktā noteikts, ka: “SACE S.p.A. var veikt nododamu risku apdrošināšanas un galvošanas darbības atbilstīgi ES noteikumiem. Attiecībā uz darbību, kam piešķirts valsts galvojums, ir jānodrošina atsevišķa šādas uzņēmējdarbības grāmatvedība vai arī šajā nolūkā jāizveido sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Šādas sabiedrības izveides gadījumā SACE S.p.A. līdzdalības apmēram attiecīgajā sabiedrībā jābūt vismaz 30 %, un tās kapitālam nedrīkst novirzīt [konkrētus, iepriekš piešķirtus līdzekļus]. [Nododamo risku apdrošināšanai] nepiešķir valsts galvojumu.” |
| --- | --- |

(17)

SACE darbības joma, ņemot vērā attiecīgā tirgus izmaiņas, ir noteikta 6. pantā 2003. gada 30. septembra Dekrētā Nr. 269 (ar grozījumiem pārveidots par 2003. gada 24. novembra Likumu Nr. 326), kurā paredzēti noteikumi Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādes – SACE – pārveidei par akciju sabiedrību (SACE S.p.A.) no 2004. gada 1. janvāra. Konkrētāk, 6. panta 12. punktā noteikts, ka: “SACE S.p.A. var veikt nododamu risku apdrošināšanas un galvošanas darbības atbilstīgi ES noteikumiem. Attiecībā uz darbību, kam piešķirts valsts galvojums, ir jānodrošina atsevišķa šādas uzņēmējdarbības grāmatvedība vai arī šajā nolūkā jāizveido sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Šādas sabiedrības izveides gadījumā SACE S.p.A. līdzdalības apmēram attiecīgajā sabiedrībā jābūt vismaz 30 %, un tās kapitālam nedrīkst novirzīt [konkrētus, iepriekš piešķirtus līdzekļus]. [Nododamo risku apdrošināšanai] nepiešķir valsts galvojumu.”

| (18) | Ņemot vērā 14.–16 apsvērumā minētos tiesiskā regulējuma grozījumus, SACE nolēma izveidot SACE BT. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā 14.–16 apsvērumā minētos tiesiskā regulējuma grozījumus, SACE nolēma izveidot SACE BT.

| (19) | Lai ievērotu Savienības noteikumus, SACE nolēma izveidot un izmantot atsevišķu grāmatvedību par nododamajiem riskiem (9) laikposmam no dienas, kurā attiecīgie riski automātiski kļuva nododami (2004. gada 1. maija), līdz SACE BT izveides dienai (2004. gada 27. maijam) (skatīt 1. tabulu lēmuma par procedūras sākšanu 19. apsvērumā). Darbībām, par kurām izveidoja atsevišķu grāmatvedību, netika piešķirts kapitāls. Grāmatvedību nodalīja atbilstīgi Itālijas tiesību normām. Pilnvarotie revidenti uz to atsaucas arī SACE 2004. gada pārskatā un norāda, ka nododamo risku atsevišķo grāmatvedību pārtrauca 2004. gada beigās (10). |
| --- | --- |

(19)

Lai ievērotu Savienības noteikumus, SACE nolēma izveidot un izmantot atsevišķu grāmatvedību par nododamajiem riskiem (9) laikposmam no dienas, kurā attiecīgie riski automātiski kļuva nododami (2004. gada 1. maija), līdz SACE BT izveides dienai (2004. gada 27. maijam) (skatīt 1. tabulu lēmuma par procedūras sākšanu 19. apsvērumā). Darbībām, par kurām izveidoja atsevišķu grāmatvedību, netika piešķirts kapitāls. Grāmatvedību nodalīja atbilstīgi Itālijas tiesību normām. Pilnvarotie revidenti uz to atsaucas arī SACE 2004. gada pārskatā un norāda, ka nododamo risku atsevišķo grāmatvedību pārtrauca 2004. gada beigās (10).

II. 2.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS SACE BT

| (20) | Uzņēmums SACE BT tika izveidots 2004. gada 27. maijā (11), un tā pamatkapitālu EUR 100 miljonu apmērā pilnīgi apmaksāja SACE saskaņā ar sākotnējo uzņēmējdarbības plānu, ko 2004. gada 18. maijā apstiprināja SACE valde (Consiglio di Amministrazione). SACE arī nodrošināja ieguldījumu SACE BT rezerves kapitālā (tā saukto “Fondo di organizzazione”) EUR 5,8 miljonu apmērā (12), ko vēlāk, piemēram, 2004. un 2005. gadā, izmantoja zaudējumu segšanai (13). SACE BT2004. gada 3. jūlijā saņēma regulatīvās iestādes, t. i., Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, atļauju darboties kā apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējam un sāka darbību 2004. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(20)

Uzņēmums SACE BT tika izveidots 2004. gada 27. maijā (11), un tā pamatkapitālu EUR 100 miljonu apmērā pilnīgi apmaksāja SACE saskaņā ar sākotnējo uzņēmējdarbības plānu, ko 2004. gada 18. maijā apstiprināja SACE valde (Consiglio di Amministrazione). SACE arī nodrošināja ieguldījumu SACE BT rezerves kapitālā (tā saukto “Fondo di organizzazione”) EUR 5,8 miljonu apmērā (12), ko vēlāk, piemēram, 2004. un 2005. gadā, izmantoja zaudējumu segšanai (13). SACE BT2004. gada 3. jūlijā saņēma regulatīvās iestādes, t. i., Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni private e di interesse collettivo – ISVAP, atļauju darboties kā apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējam un sāka darbību 2004. gada 15. oktobrī.

| (21) | Patlaban SACE BT darbojas kredītu (54 % no 2011. gada prēmijām), galvojumu (30 %) un citās ar īpašumam nodarīta kaitējuma apdrošināšanu saistītās jomās (13 %). |
| --- | --- |

(21)

Patlaban SACE BT darbojas kredītu (54 % no 2011. gada prēmijām), galvojumu (30 %) un citās ar īpašumam nodarīta kaitējuma apdrošināšanu saistītās jomās (13 %).

| (22) | Kredītu apdrošināšanas segmentā SACE BT darbojas īstermiņa eksporta kredītu “nododamo risku” apdrošināšanas jomā Eksporta kredītu paziņojuma nozīmē. Uzņēmums arī nodrošina Itālijā veiktu darījumu kredītapdrošināšanu (iekšzemes tirdzniecības darījumu apdrošināšana). Nelielu SACE BT darbību portfeļa daļu joprojām veido īstermiņa nenododamo risku apdrošināšana (skatīt 1. tabulu). Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju šī darbība, tāpat kā pārējās, notiek atbilstīgi tirgus noteikumiem un bez valsts galvojuma.

  1. tabula



  SACE BT kredītu apdrošināšanas risku ģeogrāfiskais sadalījums













  (%) |
| --- | --- |
| | 2005. (14) | 2006. (14) | 2007. (14) | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. |
| Iekšzemes, Itālijā | 42,5 | 47,5 | 55,4 | 67,3 | 73 | 76,7 | 77,4 |
| Ārvalstu – nododamie | 39,8 | 46,6 | 37,4 | 25,1 | 21 | 18,1 | 17,3 |
| Ārvalstu – nenododamie | 17,7 | 5,9 | 7,2 | 7,6 | 6 | 5,2 | 5,3 |

(22)

Kredītu apdrošināšanas segmentā SACE BT darbojas īstermiņa eksporta kredītu “nododamo risku” apdrošināšanas jomā Eksporta kredītu paziņojuma nozīmē. Uzņēmums arī nodrošina Itālijā veiktu darījumu kredītapdrošināšanu (iekšzemes tirdzniecības darījumu apdrošināšana). Nelielu SACE BT darbību portfeļa daļu joprojām veido īstermiņa nenododamo risku apdrošināšana (skatīt 1. tabulu). Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju šī darbība, tāpat kā pārējās, notiek atbilstīgi tirgus noteikumiem un bez valsts galvojuma.

1. tabula

SACE BT kredītu apdrošināšanas risku ģeogrāfiskais sadalījums

(%)

2005. (14)

2006. (14)

2007. (14)

2008.

2009.

2010.

2011.

Iekšzemes, Itālijā

42,5

47,5

55,4

67,3

73

76,7

77,4

Ārvalstu – nododamie

39,8

46,6

37,4

25,1

21

18,1

17,3

Ārvalstu – nenododamie

17,7

5,9

7,2

7,6

6

5,2

5,3

| (23) | SACE BT izvērsa uzņēmējdarbību galvojumu jomā, iegādājoties Assicuratrice Edile S.p.A. (“Assedile”). Vispirms SACE BT 2005. gadā iegādājās 70 % šā uzņēmuma. Iegādes procesu sāka 2005. gada martā. Assedile bija specializējies galvojumu uzņēmējdarbībā un piedāvāja būvniecības risku galvojumus. Uzņēmuma nosaukums 2009. gada janvārī tika mainīts uz “SACE Surety”. Pēc atlikušo SACE Surety mazākuma akciju iegādes SACE BT kļuva par tā vienīgo īpašnieku un apvienošanās rezultātā iekļāva to SACE BT
   (15). |
| --- | --- |

(23)

SACE BT izvērsa uzņēmējdarbību galvojumu jomā, iegādājoties Assicuratrice Edile S.p.A. (“Assedile”). Vispirms SACE BT 2005. gadā iegādājās 70 % šā uzņēmuma. Iegādes procesu sāka 2005. gada martā. Assedile bija specializējies galvojumu uzņēmējdarbībā un piedāvāja būvniecības risku galvojumus. Uzņēmuma nosaukums 2009. gada janvārī tika mainīts uz “SACE Surety”. Pēc atlikušo SACE Surety mazākuma akciju iegādes SACE BT kļuva par tā vienīgo īpašnieku un apvienošanās rezultātā iekļāva to SACE BT
   (15).

| (24) | SACE BT ir vienīgais SACE Servizi S.r.l. akcionārs. Šis uzņēmums tika izveidots, lai sniegtu pakalpojumus saistībā ar komerciālas informācijas ieguvi un pārvaldību. SACE Servizi 2011. gadā arī sāka nodarboties ar kredītu atgūšanu SACE BT vārdā. |
| --- | --- |

(24)

SACE BT ir vienīgais SACE Servizi S.r.l. akcionārs. Šis uzņēmums tika izveidots, lai sniegtu pakalpojumus saistībā ar komerciālas informācijas ieguvi un pārvaldību. SACE Servizi 2011. gadā arī sāka nodarboties ar kredītu atgūšanu SACE BT vārdā.

| (25) | Par SACE BT iekšējo revīziju, riska vadību un atbilstību atbild ārēji departamenti, kas ir mātesuzņēmuma, t. i., SACE
   (16), struktūrvienības. |
| --- | --- |

(25)

Par SACE BT iekšējo revīziju, riska vadību un atbilstību atbild ārēji departamenti, kas ir mātesuzņēmuma, t. i., SACE
   (16), struktūrvienības.

| (26) | SACE BT otrajā gadā pēc izveides guva nelielu peļņu, un tā ieņēmumi no pašu kapitāla (ROE) bija 0,11 %. Tomēr, sākot no 2007. gada (trešais darbības gads), tas cieta zaudējumus (skatīt 2. tabulu).

  2. tabula



  SACE BT ieņēmumi no pašu kapitāla







  (%) |
| --- | --- |
| Gads | ROE |
| 2005. | – 1,51 |
| 2006. | 0,11 |
| 2007. | – 1,02 |
| 2008. | – 38,0 |
| 2009. | – 30,6 |
| 2010. | – 4,4 |
| 2011. | 0,23 |
| Informācijas avots: SACE BT finanšu pārskati. |

(26)

SACE BT otrajā gadā pēc izveides guva nelielu peļņu, un tā ieņēmumi no pašu kapitāla (ROE) bija 0,11 %. Tomēr, sākot no 2007. gada (trešais darbības gads), tas cieta zaudējumus (skatīt 2. tabulu).

2. tabula

SACE BT ieņēmumi no pašu kapitāla

(%)

Gads

ROE

2005.

– 1,51

2006.

0,11

2007.

– 1,02

2008.

– 38,0

2009.

– 30,6

2010.

– 4,4

2011.

0,23

Informācijas avots: SACE BT finanšu pārskati.

| (27) | Konkrētāk, SACE BT reģistrēja ievērojamus zaudējumus gan 2008. gadā (aptuveni EUR 29,5 miljoni), gan 2009. gadā (aptuveni EUR 34 miljoni). SACE BT 2009. gadā izmaksāja apdrošināšanas atlīdzības EUR 66,4 miljonu apmērā – par 42,6 % vairāk nekā 2008. gadā (17). Lai gan lielākie kredītu apdrošināšanas un galvošanas uzņēmumi 2009. gadā samazināja apdrošināšanas darbības, SACE BT apdrošināja darījumus kopumā par EUR 20,4 miljardiem, t. i., par 34,2 % vairāk nekā 2008. gadā, kad uzņēmums apdrošināja EUR 15,2 miljardus. |
| --- | --- |

(27)

Konkrētāk, SACE BT reģistrēja ievērojamus zaudējumus gan 2008. gadā (aptuveni EUR 29,5 miljoni), gan 2009. gadā (aptuveni EUR 34 miljoni). SACE BT 2009. gadā izmaksāja apdrošināšanas atlīdzības EUR 66,4 miljonu apmērā – par 42,6 % vairāk nekā 2008. gadā (17). Lai gan lielākie kredītu apdrošināšanas un galvošanas uzņēmumi 2009. gadā samazināja apdrošināšanas darbības, SACE BT apdrošināja darījumus kopumā par EUR 20,4 miljardiem, t. i., par 34,2 % vairāk nekā 2008. gadā, kad uzņēmums apdrošināja EUR 15,2 miljardus.

| (28) | SACE BT stāvoklis uzlabojās 2010. gadā, kad kombinētais rādītājs (18) no 163 % 2009. gadā (skatīt 5. tabulu) samazinājās līdz 108 %, un 2011. gadā, kad uzņēmums guva nelielu peļņu (EUR 0,247 miljoni). |
| --- | --- |

(28)

SACE BT stāvoklis uzlabojās 2010. gadā, kad kombinētais rādītājs (18) no 163 % 2009. gadā (skatīt 5. tabulu) samazinājās līdz 108 %, un 2011. gadā, kad uzņēmums guva nelielu peļņu (EUR 0,247 miljoni).

II. 3.   SŪDZĪBA

| (29) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sākotnējais kapitāls, kuru mātesuzņēmums SACE 2004. gadā piešķīra SACE BT un kura apmērs bija EUR 100 miljoni (pirmais pasākums), ir piedēvējams valstij, neatbilst tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja kritērijam (TEIP) un ir uzskatāms par nesaderīgu valsts atbalstu (skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 29. un 30. apsvērumu). Sūdzības iesniedzējs 2009. gada 6. novembrī informēja Komisiju arī par pārapdrošināšanas segumu, ko SACE piešķīra SACE BT un kas, iespējams, ir piedēvējams valstij, neatbilst TEIP kritērijam un tādējādi ir uzskatāms par jaunu, Līguma 107. pantam neatbilstīgu atbalstu (otrais pasākums). |
| --- | --- |

(29)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka sākotnējais kapitāls, kuru mātesuzņēmums SACE 2004. gadā piešķīra SACE BT un kura apmērs bija EUR 100 miljoni (pirmais pasākums), ir piedēvējams valstij, neatbilst tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja kritērijam (TEIP) un ir uzskatāms par nesaderīgu valsts atbalstu (skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 29. un 30. apsvērumu). Sūdzības iesniedzējs 2009. gada 6. novembrī informēja Komisiju arī par pārapdrošināšanas segumu, ko SACE piešķīra SACE BT un kas, iespējams, ir piedēvējams valstij, neatbilst TEIP kritērijam un tādējādi ir uzskatāms par jaunu, Līguma 107. pantam neatbilstīgu atbalstu (otrais pasākums).

| (30) | Sūdzības iesniedzējs neiesniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(30)

Sūdzības iesniedzējs neiesniedza piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

II. 4.   TO PASĀKUMU APRAKSTS, UZ KO ATTIECAS ŠIS LĒMUMS

| (31) | Oficiālā izmeklēšana, ko Komisija sāka 2011. gada 23. februārī, attiecas uz četriem turpmāk izklāstītajiem pasākumiem, ko SACE īstenoja SACE BT labā (sīkāku informāciju skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 33.–41. apsvērumā):
  a)   
  pirmais pasākums
  : sākotnējā kapitāla piešķīrums EUR 100 miljonu apmērā, ko piešķīra kā pamatkapitālu, un ieguldījums rezervju kapitālā (tā dēvētajā “Fondo di organizzazione”) EUR 5,8 miljonu apmērā 2004. gadā (19);
  b)   
  otrais pasākums
  : pārapdrošināšanas segums – papildu zaudējumu pārapdrošināšana (20) par 2009. gadā nododamo kredītu risku –, ko nodrošināja 2009. gada 5. jūnijā. Otro pasākumu SACE īstenoja, kad SACE BT neizdevās iegūt visu seguma apmēru no privātajiem tirgus dalībniekiem. Konkrētāk, šķiet, ka pirms 2009. gada SACE BT vajadzīgo pārapdrošināšanas segumu galvenokārt nodrošināja privātie uzņēmēji. Taču, atjaunojot pārapdrošināšanas līgumus par 2009. gadu, finanšu krīzes dēļ SACE BT saskārās ar grūtībām. Lai gan SACE BT uzrunāja ievērojamu skaitu tirgus dalībnieku, tam izdevās saņemt segumu tikai no pieciem privātajiem pārapdrošinātājiem un iegūt tikai 25,85 % no vajadzīgā papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par 2009. gadā nododamo kredītu risku. Līgumi tika parakstīti 2009. gada 30. janvārī. SACE BT sazinājās ar 16 citiem uzņēmējiem un piedāvāja tiem tādus pašus noteikumus, kā tiem uzņēmumiem, kuri piekrita piešķirt segumu, taču uzrunātie pārapdrošinātāji nolēma nepiedalīties pārapdrošināšanas segšanā. Pārapdrošinātājiem bija jāsedz zaudējumu daļa, kas pārsniedza EUR 5 miljonus līdz EUR 40 miljoniem. Pieci privātie pārapdrošinātāji, kas piedalījās 2009. gada papildu zaudējumu pārapdrošināšanā, bija: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) un Assurisk S.A. (2,85 %). Mātesuzņēmums SACE2009. gada 5. jūnijā piešķīra atlikušo seguma daļu, t. i., 74,15 %, saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem par prioritāti, jaudu un prēmiju kā attiecīgie pieci privātie pārapdrošinātāji;
  c)   
  trešais pasākums
  : rekapitalizācija EUR 29 miljonu apmērā, ko 2009. gada 18. jūnijā veica, lai segtu 2008. gadā reģistrētos zaudējumus;
  d)   
  ceturtais pasākums
  : rekapitalizācija EUR 41 miljona apmērā, ko veica 2009. gada 4. augustā (21). |
| --- | --- |

(31)

Oficiālā izmeklēšana, ko Komisija sāka 2011. gada 23. februārī, attiecas uz četriem turpmāk izklāstītajiem pasākumiem, ko SACE īstenoja SACE BT labā (sīkāku informāciju skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 33.–41. apsvērumā):

a)   
  pirmais pasākums
  : sākotnējā kapitāla piešķīrums EUR 100 miljonu apmērā, ko piešķīra kā pamatkapitālu, un ieguldījums rezervju kapitālā (tā dēvētajā “Fondo di organizzazione”) EUR 5,8 miljonu apmērā 2004. gadā (19);

b)   
  otrais pasākums
  : pārapdrošināšanas segums – papildu zaudējumu pārapdrošināšana (20) par 2009. gadā nododamo kredītu risku –, ko nodrošināja 2009. gada 5. jūnijā. Otro pasākumu SACE īstenoja, kad SACE BT neizdevās iegūt visu seguma apmēru no privātajiem tirgus dalībniekiem. Konkrētāk, šķiet, ka pirms 2009. gada SACE BT vajadzīgo pārapdrošināšanas segumu galvenokārt nodrošināja privātie uzņēmēji. Taču, atjaunojot pārapdrošināšanas līgumus par 2009. gadu, finanšu krīzes dēļ SACE BT saskārās ar grūtībām. Lai gan SACE BT uzrunāja ievērojamu skaitu tirgus dalībnieku, tam izdevās saņemt segumu tikai no pieciem privātajiem pārapdrošinātājiem un iegūt tikai 25,85 % no vajadzīgā papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par 2009. gadā nododamo kredītu risku. Līgumi tika parakstīti 2009. gada 30. janvārī. SACE BT sazinājās ar 16 citiem uzņēmējiem un piedāvāja tiem tādus pašus noteikumus, kā tiem uzņēmumiem, kuri piekrita piešķirt segumu, taču uzrunātie pārapdrošinātāji nolēma nepiedalīties pārapdrošināšanas segšanā. Pārapdrošinātājiem bija jāsedz zaudējumu daļa, kas pārsniedza EUR 5 miljonus līdz EUR 40 miljoniem. Pieci privātie pārapdrošinātāji, kas piedalījās 2009. gada papildu zaudējumu pārapdrošināšanā, bija: Hannover Rückversicherung AG (10 %), Sirius International Insurance Corporation (7,5 %), DEVK Rückversicherungs und Beteiligungs AG (3 %), Atradius Reinsurance Ltd. (2,5 %) un Assurisk S.A. (2,85 %). Mātesuzņēmums SACE2009. gada 5. jūnijā piešķīra atlikušo seguma daļu, t. i., 74,15 %, saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem par prioritāti, jaudu un prēmiju kā attiecīgie pieci privātie pārapdrošinātāji;

c)   
  trešais pasākums
  : rekapitalizācija EUR 29 miljonu apmērā, ko 2009. gada 18. jūnijā veica, lai segtu 2008. gadā reģistrētos zaudējumus;

d)   
  ceturtais pasākums
  : rekapitalizācija EUR 41 miljona apmērā, ko veica 2009. gada 4. augustā (21).

| (32) | Šā lēmuma 3. tabulā hronoloģiski uzskaitīti četri minētie pasākumi, kā arī svarīgākie SACE un SACE BT lēmumi un pavērsieni (atbilstīgi Komisijai iesniegtajai informācijai un pavaddokumentiem). Tabulā arī norādīts laiks, kad tika sagatavoti vai apspriesti konkrēti dokumenti, kas ir pieminēti turpmāk šajā lēmumā.

  3. tabula


  Četru pasākumu un svarīgāko SACE un SACE BT lēmumu un pavērsienu hronoloģisks izklāsts







  21.11.2003. | — | Ārējā konsultanta McKinsey pētījums par SACE potenciālā tirgus scenārijiem. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Šā lēmuma 3. tabulā hronoloģiski uzskaitīti četri minētie pasākumi, kā arī svarīgākie SACE un SACE BT lēmumi un pavērsieni (atbilstīgi Komisijai iesniegtajai informācijai un pavaddokumentiem). Tabulā arī norādīts laiks, kad tika sagatavoti vai apspriesti konkrēti dokumenti, kas ir pieminēti turpmāk šajā lēmumā.

3. tabula

Četru pasākumu un svarīgāko SACE un SACE BT lēmumu un pavērsienu hronoloģisks izklāsts

21.11.2003.

—

Ārējā konsultanta McKinsey pētījums par SACE potenciālā tirgus scenārijiem.

17.12.2003.

| — | Uzaicinājums piedalīties konkursā par konsultāciju pakalpojumiem nolūkā izstrādāt SACE uzņēmējdarbības plānu par īstermiņa kredītu apdrošināšanu. |
| --- | --- |

—

Uzaicinājums piedalīties konkursā par konsultāciju pakalpojumiem nolūkā izstrādāt SACE uzņēmējdarbības plānu par īstermiņa kredītu apdrošināšanu.

1.1.2004.

| — | Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādi – SACE – pārveido par akciju sabiedrību (SACE S.p.A.). |
| --- | --- |

—

Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādi – SACE – pārveido par akciju sabiedrību (SACE S.p.A.).

2004. gada marts

| — | KPMG uzņēmējdarbības plāna vajadzībām izstrādā papildanalīzes par Itālijas komerciālās informācijas tirgu, Itālijas kredītu atgūšanas tirgu un tā galvenajiem dalībniekiem, kā arī par Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgu. |
| --- | --- |

—

KPMG uzņēmējdarbības plāna vajadzībām izstrādā papildanalīzes par Itālijas komerciālās informācijas tirgu, Itālijas kredītu atgūšanas tirgu un tā galvenajiem dalībniekiem, kā arī par Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgu.

28.4.2004.

| — | Tiek aprēķināts SACE“brīvais kapitāls”. |
| --- | --- |

—

Tiek aprēķināts SACE“brīvais kapitāls”.

01.5.2004.

| — | Eiropas Savienībai pievienojas desmit jaunas dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienībai pievienojas desmit jaunas dalībvalstis.

| — | Nenododamie īstermiņa riski attiecībā uz ES 10 kļūst par nododamajiem riskiem. |
| --- | --- |

—

Nenododamie īstermiņa riski attiecībā uz ES 10 kļūst par nododamajiem riskiem.

18.5.2004.

| — | KPMG
  SACE valdei (Consiglio di Amministrazione) iesniedz uzņēmējdarbības plānu, kurā iekļauti galvenie elementi, ar ko pamato rentabilitātes prognozes par 2005.–2008. gadu. |
| --- | --- |

—

KPMG
  SACE valdei (Consiglio di Amministrazione) iesniedz uzņēmējdarbības plānu, kurā iekļauti galvenie elementi, ar ko pamato rentabilitātes prognozes par 2005.–2008. gadu.

| — | SACE valde (Consiglio di Amministrazione) apstiprina uzņēmējdarbības plānu 2005.–2008. gadam par SACE BT izveidi. |
| --- | --- |

—

SACE valde (Consiglio di Amministrazione) apstiprina uzņēmējdarbības plānu 2005.–2008. gadam par SACE BT izveidi.

27.5.2004.

| — | Tiek izveidots SACE BT. |
| --- | --- |

—

Tiek izveidots SACE BT.

| — | Tam piešķir kapitālu EUR 105,8 miljonu apmērā (pirmais pasākums). |
| --- | --- |

—

Tam piešķir kapitālu EUR 105,8 miljonu apmērā (pirmais pasākums).

03.7.2004.

| — | SACE BT saņem regulatīvās iestādes (ISVAP) atļauju darboties kā apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējam. |
| --- | --- |

—

SACE BT saņem regulatīvās iestādes (ISVAP) atļauju darboties kā apdrošināšanas pakalpojumu sniedzējam.

15.10.2004.

| — | SACE BT sāk darbību. |
| --- | --- |

—

SACE BT sāk darbību.

19.11.2004.

| — | SACE BT valde apstiprina korekcijas uzņēmējdarbības plānā 2005.–2009. gadam. |
| --- | --- |

—

SACE BT valde apstiprina korekcijas uzņēmējdarbības plānā 2005.–2009. gadam.

2005. gada marts

| — | Tiek sākts Assedile iegādes process (22). |
| --- | --- |

—

Tiek sākts Assedile iegādes process (22).

15.4.2005.

| — | Ārējais konsultants KPMG iesniedz Assedile novērtējumu (pirms kura tika pārbaudīta datu telpa). |
| --- | --- |

—

Ārējais konsultants KPMG iesniedz Assedile novērtējumu (pirms kura tika pārbaudīta datu telpa).

| — | SACE BT valde apspriež iespēju iegādāties Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT valde apspriež iespēju iegādāties Assedile.

18.4.2005.

| — | Pirmais nesaistošais SACE BT piedāvājums par 70 % Assedile daļu. |
| --- | --- |

—

Pirmais nesaistošais SACE BT piedāvājums par 70 % Assedile daļu.

30.5.2005.

| — | Ārējais konsultants KPMG iesniedz Assedile novērtējuma papildinājumu. |
| --- | --- |

—

Ārējais konsultants KPMG iesniedz Assedile novērtējuma papildinājumu.

30.9.2005.

| — | SACE BT paraksta galīgo līgumu par 70 % Assedile iegādi. |
| --- | --- |

—

SACE BT paraksta galīgo līgumu par 70 % Assedile iegādi.

19.9.2006.

| — | Uzņēmējdarbības plāns – kopīgs SACE BT un Ducroire piedāvājums par 66 % KUP daļu iegādi. |
| --- | --- |

—

Uzņēmējdarbības plāns – kopīgs SACE BT un Ducroire piedāvājums par 66 % KUP daļu iegādi.

2006. gada decembris

| — | Ārējā konsultanta novērtējuma ziņojums SACE BT un Ducroire par 66 % KUP daļu. |
| --- | --- |

—

Ārējā konsultanta novērtējuma ziņojums SACE BT un Ducroire par 66 % KUP daļu.

2007. gada oktobris

| — | SACE BT un Ducroire kopīgi iegādājas 66 % KUP daļu. |
| --- | --- |

—

SACE BT un Ducroire kopīgi iegādājas 66 % KUP daļu.

6.3.2008.

| — | SACE BT iegādājas atlikušos 30 % Assedile. |
| --- | --- |

—

SACE BT iegādājas atlikušos 30 % Assedile.

30.1.2009.

| — | SACE BT izdodas no pieciem privātajiem pārapdrošinātājiem iegūt 25,85 % no vajadzīgā papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par nododamo kredīta risku. |
| --- | --- |

—

SACE BT izdodas no pieciem privātajiem pārapdrošinātājiem iegūt 25,85 % no vajadzīgā papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par nododamo kredīta risku.

25.2.2009.

| — | SACE BT ar zaudējumiem pārdod SA Ducroire savus 33 % KUP daļu. |
| --- | --- |

—

SACE BT ar zaudējumiem pārdod SA Ducroire savus 33 % KUP daļu.

26.5.2009.

| — | SACE valde apstiprina EUR 29 miljonu nodošanu SACE BT. |
| --- | --- |

—

SACE valde apstiprina EUR 29 miljonu nodošanu SACE BT.

5.6.2009.

| — | SACE piešķir atlikušos 74,15 % no papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par nododamo kredīta risku (otrais pasākums). |
| --- | --- |

—

SACE piešķir atlikušos 74,15 % no papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par nododamo kredīta risku (otrais pasākums).

18.6.2009.

| — | SACE BT akcionāru kārtējā pilnsapulce apstiprina, ka segs 2008. gada beigās reģistrētos zaudējumus, izmantojot EUR 29 miljonus no SACE
  (trešais pasākums), un EUR 0,49 miljonus no rezervju kapitāla (Fondo di organizzazione) līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

SACE BT akcionāru kārtējā pilnsapulce apstiprina, ka segs 2008. gada beigās reģistrētos zaudējumus, izmantojot EUR 29 miljonus no SACE
  (trešais pasākums), un EUR 0,49 miljonus no rezervju kapitāla (Fondo di organizzazione) līdzekļiem.

1.7.2009.

| — | SACE valde (Consiglio di Amministrazione) apstiprina, ka nodos SACE BT kapitālu (versamento in conto capitale) EUR 41 miljona apmērā. |
| --- | --- |

—

SACE valde (Consiglio di Amministrazione) apstiprina, ka nodos SACE BT kapitālu (versamento in conto capitale) EUR 41 miljona apmērā.

4.8.2009.

| — | SACE BT akcionāru kārtējā pilnsapulce apstiprina SACE kapitāla pārskaitījumu (versamento in conto capitale) EUR 41 miljona apmērā (ceturtais pasākums). |
| --- | --- |

—

SACE BT akcionāru kārtējā pilnsapulce apstiprina SACE kapitāla pārskaitījumu (versamento in conto capitale) EUR 41 miljona apmērā (ceturtais pasākums).

| — | SACE BT valde (Consiglio di Amministrazione) apstiprina uzņēmējdarbības plānu 2010.–2011. gadam. |
| --- | --- |

—

SACE BT valde (Consiglio di Amministrazione) apstiprina uzņēmējdarbības plānu 2010.–2011. gadam.

7.12.2010.

| — | SACE BT valde apstiprina uzņēmējdarbības plānu 2011.–2013. gadam. |
| --- | --- |

—

SACE BT valde apstiprina uzņēmējdarbības plānu 2011.–2013. gadam.

24.11.2011.

| — | SACE BT valdes sanāksme: uzņēmējdarbības plāna 2011.–2013. gadam koriģēšana. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdes sanāksme: uzņēmējdarbības plāna 2011.–2013. gadam koriģēšana.

23.2.2012.

| — | SACE BT valdes sanāksme: SACE BT organizācijas modeļa pārskatīšana. |
| --- | --- |

—

SACE BT valdes sanāksme: SACE BT organizācijas modeļa pārskatīšana.

II. 5.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (33) | Par pirmo pasākumu Komisija, pirmkārt, precizēja, ka sākotnējā kapitāla dotāciju varētu neuzskatīt par atbalstu, ja tas būtu piešķirts nenododamajiem riskiem un/vai būtu vienkārši tāds SACE BT nodots kapitāls, kas jau tika piešķirts īstermiņa apdrošināšanas struktūrai, kura agrāk bija SACE daļa (tostarp iepriekš nenododamajiem riskiem, kas 2004. gada 1. maijā kļuva par nododamajiem riskiem). Komisija norādīja, ka šajā posmā tai nav pietiekamas informācijas, lai novērtētu pasākuma atbilstību šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(33)

Par pirmo pasākumu Komisija, pirmkārt, precizēja, ka sākotnējā kapitāla dotāciju varētu neuzskatīt par atbalstu, ja tas būtu piešķirts nenododamajiem riskiem un/vai būtu vienkārši tāds SACE BT nodots kapitāls, kas jau tika piešķirts īstermiņa apdrošināšanas struktūrai, kura agrāk bija SACE daļa (tostarp iepriekš nenododamajiem riskiem, kas 2004. gada 1. maijā kļuva par nododamajiem riskiem). Komisija norādīja, ka šajā posmā tai nav pietiekamas informācijas, lai novērtētu pasākuma atbilstību šiem nosacījumiem.

| (34) | Otrkārt, Komisija šaubījās, vai Itālija rīkojās tā, kā līdzīgos apstākļos rīkotos privātais ieguldītājs. Šis ir tā dēvētais tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijs (TEIP) – ja pasākums tam atbilst, tiek uzskatīts, ka pasākuma labumguvējam nav radīta priekšrocība.






  a) | Attiecībā uz pirmo pasākumu, pamatojoties uz iesniegto informāciju, Komisijai radās šaubas, vai ar SACE BT izveides laikā (2004. g.) sagatavoto prognozētās rentabilitātes novērtējumu pietiktu, lai pārliecinātu tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju veikt kapitālieguldījumu. Komisija uzsver, ka vienīgajā tolaik iesniegtajā uzņēmējdarbības plānā ir iekļautas prognozes tikai par 2005.–2008. gadu un saskaņā ar tām vidējie ieņēmumi no pašu kapitāla (ROAE) 2008. gadā būtu tikai 5 % (ieskaitot EUR 1,1 miljona atvilkumu izlīdzināšanas rezervei) (23). Šķiet, ka citi iespējamie ienākumu pieaugumi, ar ko varētu segt sākotnējos zaudējumus, netika novērtēti. Komisijai tolaik neiesniedza informāciju par iespējamu nozares uzņēmumu iegādes darījumu potenciālās rentabilitātes analīzi. Itāliju aicināja iesniegt papildu faktus, lai pierādītu, ka ieguldījums atbilda tirgus apstākļiem. |
| --- | --- | --- |

(34)

Otrkārt, Komisija šaubījās, vai Itālija rīkojās tā, kā līdzīgos apstākļos rīkotos privātais ieguldītājs. Šis ir tā dēvētais tirgus ekonomikas ieguldītāja kritērijs (TEIP) – ja pasākums tam atbilst, tiek uzskatīts, ka pasākuma labumguvējam nav radīta priekšrocība.

a)

Attiecībā uz pirmo pasākumu, pamatojoties uz iesniegto informāciju, Komisijai radās šaubas, vai ar SACE BT izveides laikā (2004. g.) sagatavoto prognozētās rentabilitātes novērtējumu pietiktu, lai pārliecinātu tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju veikt kapitālieguldījumu. Komisija uzsver, ka vienīgajā tolaik iesniegtajā uzņēmējdarbības plānā ir iekļautas prognozes tikai par 2005.–2008. gadu un saskaņā ar tām vidējie ieņēmumi no pašu kapitāla (ROAE) 2008. gadā būtu tikai 5 % (ieskaitot EUR 1,1 miljona atvilkumu izlīdzināšanas rezervei) (23). Šķiet, ka citi iespējamie ienākumu pieaugumi, ar ko varētu segt sākotnējos zaudējumus, netika novērtēti. Komisijai tolaik neiesniedza informāciju par iespējamu nozares uzņēmumu iegādes darījumu potenciālās rentabilitātes analīzi. Itāliju aicināja iesniegt papildu faktus, lai pierādītu, ka ieguldījums atbilda tirgus apstākļiem.

| b) | Attiecībā uz otro pasākumu, pamatojoties uz Itālijas iestāžu sniegto informāciju, kurā izklāstīts, cik grūti bija atrast pārapdrošināšanas segumu tirgū, Komisijai radās šaubas par to, vai otrais pasākums nav radījis SACE BT priekšrocību. |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz otro pasākumu, pamatojoties uz Itālijas iestāžu sniegto informāciju, kurā izklāstīts, cik grūti bija atrast pārapdrošināšanas segumu tirgū, Komisijai radās šaubas par to, vai otrais pasākums nav radījis SACE BT priekšrocību.

| c) | Attiecībā uz trešo un ceturto pasākumu Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā SACE BT reģistrētos zaudējumus, tam nebūtu izdevies šo kapitālu iegūt tirgū. |
| --- | --- |

c)

Attiecībā uz trešo un ceturto pasākumu Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā SACE BT reģistrētos zaudējumus, tam nebūtu izdevies šo kapitālu iegūt tirgū.

| (35) | Treškārt, Komisija norādīja, ka SACE (publiska uzņēmuma) īstenotie pasākumi, šķiet, ir piedēvējami valstij (valsts līdzekļu izmantošanas kritērijs), taču nepauda galīgo nostāju par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(35)

Treškārt, Komisija norādīja, ka SACE (publiska uzņēmuma) īstenotie pasākumi, šķiet, ir piedēvējami valstij (valsts līdzekļu izmantošanas kritērijs), taču nepauda galīgo nostāju par šo jautājumu.

| (36) | Visbeidzot, Komisijai bija šaubas par to, vai pasākumi būtu atzīstami par saderīgiem ar iekšējo tirgu, ja tos atzītu par atbalstu. Šķiet, ka šāda atbalsta saderībai nav juridiskā pamata. |
| --- | --- |

(36)

Visbeidzot, Komisijai bija šaubas par to, vai pasākumi būtu atzīstami par saderīgiem ar iekšējo tirgu, ja tos atzītu par atbalstu. Šķiet, ka šāda atbalsta saderībai nav juridiskā pamata.

III.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (37) | Komisija saņēma piezīmes tikai no SACE. |
| --- | --- |

(37)

Komisija saņēma piezīmes tikai no SACE.

IV.   ITĀLIJAS UN SACE PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU UN IESNIEGTĀ PAPILDU INFORMĀCIJA

IV. 1.   PIEDĒVĒJAMĪBA

| (38) | Itālija un SACE apgalvoja, ka neviens no četriem SACE īstenotajiem pasākumiem nav piedēvējams Itālijas valstij. Komentējot lēmumu par procedūras sākšanu, Itālija plaši atsaucās uz Tiesas spriedumiem lietās Stardust Marine
   (24), Olympic Airways
   (25) un SIC-RTP
   (26). Pēc Komisijas pieprasījuma Itālija iesniedza SACE sagatavotu sarakstu, kurā uzskaitīti SACE valdes locekļi laikā, kad SACE valde pieņēma lēmumu par katru no četriem pasākumiem (27). Vajadzības gadījumā SACE norādīja attiecīgā valdes locekļa amatu valsts pārvaldē. |
| --- | --- |

(38)

Itālija un SACE apgalvoja, ka neviens no četriem SACE īstenotajiem pasākumiem nav piedēvējams Itālijas valstij. Komentējot lēmumu par procedūras sākšanu, Itālija plaši atsaucās uz Tiesas spriedumiem lietās Stardust Marine
   (24), Olympic Airways
   (25) un SIC-RTP
   (26). Pēc Komisijas pieprasījuma Itālija iesniedza SACE sagatavotu sarakstu, kurā uzskaitīti SACE valdes locekļi laikā, kad SACE valde pieņēma lēmumu par katru no četriem pasākumiem (27). Vajadzības gadījumā SACE norādīja attiecīgā valdes locekļa amatu valsts pārvaldē.

| (39) | Turklāt attiecībā uz pirmo pasākumu Itālija apgalvoja, ka, ņemot vērā SACE lielumu, ieguldījums SACE BT bija ļoti mazs. Šim faktam būtu jāliecina arī par to, ka valstij nebija iemesla iesaistīties tik mazā ieguldījumā, tādējādi tas nav piedēvējams valstij. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt attiecībā uz pirmo pasākumu Itālija apgalvoja, ka, ņemot vērā SACE lielumu, ieguldījums SACE BT bija ļoti mazs. Šim faktam būtu jāliecina arī par to, ka valstij nebija iemesla iesaistīties tik mazā ieguldījumā, tādējādi tas nav piedēvējams valstij.

| (40) | Attiecībā uz otro pasākumu Itālija precizēja, ka CIPE nepieņem lēmumus par SACE darbību pārapdrošināšanas jomā (28). |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz otro pasākumu Itālija precizēja, ka CIPE nepieņem lēmumus par SACE darbību pārapdrošināšanas jomā (28).

IV. 2.   PRIEKŠROCĪBAS KRITĒRIJS: PIRMAIS PASĀKUMS

| (41) | Saskaņā ar informāciju, ko Itālija un SACE iesniedza pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, ieguldījums atbilda tirgus praksei. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar informāciju, ko Itālija un SACE iesniedza pēc tam, kad tika pieņemts lēmums par procedūras sākšanu, ieguldījums atbilda tirgus praksei.

| (42) | Lai papildinātu iepriekš iesniegto dokumentāciju, kuras galvenais elements bija uzņēmējdarbības plāns, Itālija un SACE iesniedza papildu pavaddokumentus (skatīt 6.–9. apsvērumu). Atbildot uz Komisijas papildu jautājumu, Itālija arī paziņoja, ka ISVAP un SACE/SACE BT no 2003. gada neapmainījās ar informāciju saistībā ar SACE/SACE BT sagatavotajām kapitāla prasību un pieejamā kapitāla prognozēm un attiecīgajiem valsts uzraudzības iestādes izstrādātajiem novērtējumiem (29). |
| --- | --- |

(42)

Lai papildinātu iepriekš iesniegto dokumentāciju, kuras galvenais elements bija uzņēmējdarbības plāns, Itālija un SACE iesniedza papildu pavaddokumentus (skatīt 6.–9. apsvērumu). Atbildot uz Komisijas papildu jautājumu, Itālija arī paziņoja, ka ISVAP un SACE/SACE BT no 2003. gada neapmainījās ar informāciju saistībā ar SACE/SACE BT sagatavotajām kapitāla prasību un pieejamā kapitāla prognozēm un attiecīgajiem valsts uzraudzības iestādes izstrādātajiem novērtējumiem (29).

| (43) | Pirmkārt, SACE uzsver, ka gūst peļņu. Tas ir labi pārvaldīts uzņēmums, un tāpēc nav pamata šaubīties, vai, ieguldot SACE BT, tas rīkojās kā parasts ieguldītājs. Lai to ilustrētu, SACE iesniedza datus, kas liecina, ka SACE 2004.–2010. gadā guva peļņu un tā ROE visos attiecīgajos gados pārsniedza 6 %, savukārt gada dividenžu izmaksas rādītājs bija 40–95 % no peļņas un dividenžu kopējā summa – EUR 2,1 miljards papildus EUR 3,5 miljardus lielai kapitāla daļai, kas bija jāatdod valstij kā akcionāram. SACE arī apgalvo, ka ieguldījumam SACE BT tas izmantoja “brīvo kapitālu” – tas netika izmantots, bija SACE pieejams un tā kopējais apmērs 2004. gada 28. aprīlī bija aptuveni EUR 250 miljoni (30). Turklāt SACE norāda, ka kapitāla apmērs bija maznozīmīgs, salīdzinot ar SACE aktīviem un gūto peļņu (summa, ko 2004. gadā ieguldīja meitasuzņēmumā SACE BT, bija tikai 1,2 % no SACE pašu kapitāla un 20 % no SACE 2004. gada tīrās peļņas) (31). |
| --- | --- |

(43)

Pirmkārt, SACE uzsver, ka gūst peļņu. Tas ir labi pārvaldīts uzņēmums, un tāpēc nav pamata šaubīties, vai, ieguldot SACE BT, tas rīkojās kā parasts ieguldītājs. Lai to ilustrētu, SACE iesniedza datus, kas liecina, ka SACE 2004.–2010. gadā guva peļņu un tā ROE visos attiecīgajos gados pārsniedza 6 %, savukārt gada dividenžu izmaksas rādītājs bija 40–95 % no peļņas un dividenžu kopējā summa – EUR 2,1 miljards papildus EUR 3,5 miljardus lielai kapitāla daļai, kas bija jāatdod valstij kā akcionāram. SACE arī apgalvo, ka ieguldījumam SACE BT tas izmantoja “brīvo kapitālu” – tas netika izmantots, bija SACE pieejams un tā kopējais apmērs 2004. gada 28. aprīlī bija aptuveni EUR 250 miljoni (30). Turklāt SACE norāda, ka kapitāla apmērs bija maznozīmīgs, salīdzinot ar SACE aktīviem un gūto peļņu (summa, ko 2004. gadā ieguldīja meitasuzņēmumā SACE BT, bija tikai 1,2 % no SACE pašu kapitāla un 20 % no SACE 2004. gada tīrās peļņas) (31).

| (44) | Saistībā ar to Itālija arī precizēja, ka SACE nebija valsts sniegtās pretgarantijas labumguvējs un ka tās mērķis bija nodrošināt pretgarantiju SACE darījumu partneriem. Itālija uzsvēra, ka 2004.–2010. gadā pretgarantija netika prasīta un ka valsts šajā laikposmā neveica maksājumus SACE labā (32). |
| --- | --- |

(44)

Saistībā ar to Itālija arī precizēja, ka SACE nebija valsts sniegtās pretgarantijas labumguvējs un ka tās mērķis bija nodrošināt pretgarantiju SACE darījumu partneriem. Itālija uzsvēra, ka 2004.–2010. gadā pretgarantija netika prasīta un ka valsts šajā laikposmā neveica maksājumus SACE labā (32).

| (45) | Otrkārt, SACE norādīja, ka ieguldījuma mērķis bija dažādot SACE uzņēmumu grupas apdrošinātos riskus (ģeogrāfisko tvērumu un darbības jomu). Tāpēc SACE uzņēmumu grupas nodrošinātais kredīta risku segums, kas iepriekš attiecās uz nenododamo risku valstīm, bija jāpaplašina Itālijā un nododamo eksporta kredītu risku (ESAO valstīs – īstermiņa risku) jomā. Turklāt uzņēmējdarbība bija jāizvērš arī citās darbības jomās, kurās darbojās trīs lielākie privātā tirgus dalībnieki. |
| --- | --- |

(45)

Otrkārt, SACE norādīja, ka ieguldījuma mērķis bija dažādot SACE uzņēmumu grupas apdrošinātos riskus (ģeogrāfisko tvērumu un darbības jomu). Tāpēc SACE uzņēmumu grupas nodrošinātais kredīta risku segums, kas iepriekš attiecās uz nenododamo risku valstīm, bija jāpaplašina Itālijā un nododamo eksporta kredītu risku (ESAO valstīs – īstermiņa risku) jomā. Turklāt uzņēmējdarbība bija jāizvērš arī citās darbības jomās, kurās darbojās trīs lielākie privātā tirgus dalībnieki.

| (46) | Treškārt, SACE apgalvoja, ka jaunam tirgus dalībniekam, t. i., SACE BT, bija pieejamas ievērojamas un neizmantotas tirgus iespējas. Šis apsvērums tika analizēts pirms ieguldījuma veikšanas. Konkrētāk, salīdzinot ar pārējiem lielajiem Eiropas tirgiem, kredītu apdrošināšana Itālijas vietējā tirgū bija ievērojami mazāk izplatīta. Turklāt radās iespēja darboties ES 10 tirgos, kuros tolaik vēl nestrādāja lielākie kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieki. Pirms ieguldījuma veikšanas tirgus iespējas sīkāk analizēja arī ārējais konsultants. |
| --- | --- |

(46)

Treškārt, SACE apgalvoja, ka jaunam tirgus dalībniekam, t. i., SACE BT, bija pieejamas ievērojamas un neizmantotas tirgus iespējas. Šis apsvērums tika analizēts pirms ieguldījuma veikšanas. Konkrētāk, salīdzinot ar pārējiem lielajiem Eiropas tirgiem, kredītu apdrošināšana Itālijas vietējā tirgū bija ievērojami mazāk izplatīta. Turklāt radās iespēja darboties ES 10 tirgos, kuros tolaik vēl nestrādāja lielākie kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieki. Pirms ieguldījuma veikšanas tirgus iespējas sīkāk analizēja arī ārējais konsultants.

| (47) | Ceturtkārt, SACE apgalvoja, ka SACE BT ROE nevar salīdzināt ar vidējo tirgus rādītāju, jo tolaik SACE BT bija jaunizveidots uzņēmums, savukārt pārējie īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas uzņēmumi jau bija ieguvuši pozīciju tirgū. |
| --- | --- |

(47)

Ceturtkārt, SACE apgalvoja, ka SACE BT ROE nevar salīdzināt ar vidējo tirgus rādītāju, jo tolaik SACE BT bija jaunizveidots uzņēmums, savukārt pārējie īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas uzņēmumi jau bija ieguvuši pozīciju tirgū.

| (48) | Piektkārt, SACE apgalvoja, ka 2004. gadā, kad tas izveidoja SACE BT, lai iekļūtu īstermiņa eksporta kredītu tirgū, uzņēmuma vadība prognozēja, ka pietiekamu ieguldītā kapitāla rentabilitāti nodrošinās trīs pīlāru stratēģija
   (33) – kredītu apdrošināšanas uzņēmējdarbības (jaunizveidots uzņēmums, kura sākotnējā uzņēmējdarbības plānā sniegtas prognozes par četriem gadiem) dabiska attīstība, t. i., pirmais pīlārs; citas darbības papildus kredītu apdrošināšanai (citi apdrošināšanas vai pakalpojumu veidi), tostarp, iespējams, citu uzņēmumu iegāde Itālijā (uzņēmējdarbības virzienu dažādošana), t. i., otrais pīlārs, un ģeogrāfiska paplašināšanās, iegādājoties uzņēmumus, kuri darbojas ārvalstīs (ģeogrāfiskā dažādošana), t. i., trešais pīlārs. |
| --- | --- |

(48)

Piektkārt, SACE apgalvoja, ka 2004. gadā, kad tas izveidoja SACE BT, lai iekļūtu īstermiņa eksporta kredītu tirgū, uzņēmuma vadība prognozēja, ka pietiekamu ieguldītā kapitāla rentabilitāti nodrošinās trīs pīlāru stratēģija
   (33) – kredītu apdrošināšanas uzņēmējdarbības (jaunizveidots uzņēmums, kura sākotnējā uzņēmējdarbības plānā sniegtas prognozes par četriem gadiem) dabiska attīstība, t. i., pirmais pīlārs; citas darbības papildus kredītu apdrošināšanai (citi apdrošināšanas vai pakalpojumu veidi), tostarp, iespējams, citu uzņēmumu iegāde Itālijā (uzņēmējdarbības virzienu dažādošana), t. i., otrais pīlārs, un ģeogrāfiska paplašināšanās, iegādājoties uzņēmumus, kuri darbojas ārvalstīs (ģeogrāfiskā dažādošana), t. i., trešais pīlārs.

| (49) | Saskaņā ar SACE sniegto informāciju šīs stratēģijas pamatā bija ārēja konsultanta sagatavota analīze (34). |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar SACE sniegto informāciju šīs stratēģijas pamatā bija ārēja konsultanta sagatavota analīze (34).

| (50) | SACE uzskata par pašsaprotamu, ka 2004. gadā izstrādātajās ekonomiskajās un finanšu prognozēs nevarēja iekļaut vai paredzēt, kādu ietekmi radīs turpmākajos gados veiktie iegādes darījumi (35). Citādi sakot, prognozes tika sagatavotas, pamatojoties vienīgi uz SACE BT dabisku attīstību Itālijas kredītu apdrošināšanas tirgū (48. apsvērumā minētais pirmais pīlārs) (36). |
| --- | --- |

(50)

SACE uzskata par pašsaprotamu, ka 2004. gadā izstrādātajās ekonomiskajās un finanšu prognozēs nevarēja iekļaut vai paredzēt, kādu ietekmi radīs turpmākajos gados veiktie iegādes darījumi (35). Citādi sakot, prognozes tika sagatavotas, pamatojoties vienīgi uz SACE BT dabisku attīstību Itālijas kredītu apdrošināšanas tirgū (48. apsvērumā minētais pirmais pīlārs) (36).

| (51) | Tā kā SACE BT bija jaunizveidots uzņēmums, tā mātesuzņēmums nolēma ieguldīt lielāku sākotnējo kapitālu. Itālija apgalvo, ka šī pieeja ir līdzvērtīga stratēģijai, ko izmanto privātā pašu kapitāla fondi, – tie iegulda sākotnējos līdzekļus, ko izmantot iespējamiem darījumiem, par kuriem tomēr būtu jāsagatavo neatkarīgi novērtējumi un kuriem būtu jāatbilst iepriekš noteiktai stratēģijai (37). |
| --- | --- |

(51)

Tā kā SACE BT bija jaunizveidots uzņēmums, tā mātesuzņēmums nolēma ieguldīt lielāku sākotnējo kapitālu. Itālija apgalvo, ka šī pieeja ir līdzvērtīga stratēģijai, ko izmanto privātā pašu kapitāla fondi, – tie iegulda sākotnējos līdzekļus, ko izmantot iespējamiem darījumiem, par kuriem tomēr būtu jāsagatavo neatkarīgi novērtējumi un kuriem būtu jāatbilst iepriekš noteiktai stratēģijai (37).

| (52) | Itālija arī apgalvoja, ka, lai gan sākotnējā plānā bija prognozēta tikai uzņēmuma pirmā pīlāra rentabilitāte, tolaik tika pieminēti/apsvērti arī pārējie divi uzņēmuma pīlāri. Tie bija minēti jau 2003. gada 17. decembra vēstulē, kurā konsultantus aicināja iesniegt piedāvājumu SACE īstermiņa darbības uzņēmējdarbības plāna izstrādei (38). Konkrētāk, ārējam konsultantam paredzētajā uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu SACE prasīja iesniegt ierobežotu skaitu scenāriju (ne vairāk kā divus), kuros būtu jāapraksta, kā SACE varētu nodrošināt iekšējo izaugsmi ar pašu resursiem un līdzekļiem un sadarbojoties ar dažādām citām struktūrām (itāliešu vai ārvalstu), piemēram, ar vienu no lielākajiem tirgus dalībniekiem, ar sekundāru tirgus dalībnieku (piemēram, CESCE no Spānijas, OND no Beļģijas) vai ar Itālijas tirgus dalībnieku, kas strādā citā tirgus segmentā vai citā finanšu nozarē. |
| --- | --- |

(52)

Itālija arī apgalvoja, ka, lai gan sākotnējā plānā bija prognozēta tikai uzņēmuma pirmā pīlāra rentabilitāte, tolaik tika pieminēti/apsvērti arī pārējie divi uzņēmuma pīlāri. Tie bija minēti jau 2003. gada 17. decembra vēstulē, kurā konsultantus aicināja iesniegt piedāvājumu SACE īstermiņa darbības uzņēmējdarbības plāna izstrādei (38). Konkrētāk, ārējam konsultantam paredzētajā uzaicinājumā iesniegt piedāvājumu SACE prasīja iesniegt ierobežotu skaitu scenāriju (ne vairāk kā divus), kuros būtu jāapraksta, kā SACE varētu nodrošināt iekšējo izaugsmi ar pašu resursiem un līdzekļiem un sadarbojoties ar dažādām citām struktūrām (itāliešu vai ārvalstu), piemēram, ar vienu no lielākajiem tirgus dalībniekiem, ar sekundāru tirgus dalībnieku (piemēram, CESCE no Spānijas, OND no Beļģijas) vai ar Itālijas tirgus dalībnieku, kas strādā citā tirgus segmentā vai citā finanšu nozarē.

| (53) | Attiecībā uz iespējamu saistību ar trešām personām konsultantam prasīja uzsvērt priekšrocības, ko varētu radīt kopīgas tehnoloģijas un kompetences izmantošana, apjomradīti ietaupījumi, specializācija, kā arī darbību augšupēja un lejupēja integrēšana. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz iespējamu saistību ar trešām personām konsultantam prasīja uzsvērt priekšrocības, ko varētu radīt kopīgas tehnoloģijas un kompetences izmantošana, apjomradīti ietaupījumi, specializācija, kā arī darbību augšupēja un lejupēja integrēšana.

| (54) | SACE apgalvoja, ka valde sāka apspriest šīs iespējas aptuveni tajā pašā periodā, kad tika izveidots SACE BT. Lai pamatotu šo apgalvojumu, SACE iesniedza provizorisko plānu sadarbībai ar OND (Beļģija) un CESCE (Spānija), kas sagatavots 2004. gada 5. martā, t. i., pirms pirmā pasākuma īstenošanas (39). |
| --- | --- |

(54)

SACE apgalvoja, ka valde sāka apspriest šīs iespējas aptuveni tajā pašā periodā, kad tika izveidots SACE BT. Lai pamatotu šo apgalvojumu, SACE iesniedza provizorisko plānu sadarbībai ar OND (Beļģija) un CESCE (Spānija), kas sagatavots 2004. gada 5. martā, t. i., pirms pirmā pasākuma īstenošanas (39).

| (55) | Lai pamatotu turpmāku darbības izvēršanu citos tirgos un uzņēmējdarbības virzienos, konsultants 2004. gada martā iesniedza SACE sīki izstrādātu analīzi par tirgus dalībniekiem, kuri darbojas citos Itālijas uzņēmējdarbības segmentos (komerciālās informācijas pakalpojumi un kredītu atgūšana) un Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgū (40), kā arī salīdzinošu tirgus prakses (galvenokārt lielāko tirgus dalībnieku) novērtējumu par izmaksām (t. i., par komerciālās informācijas sniegšanas un kredītu atgūšanas izmaksām), darījumu laiku, daudzpusīgu analīzi par komerciālās informācijas sniegšanas nozares pēdējo iegādes darījumu cenām, kā arī salīdzinošu tirgus paraugprakses (kas par tādu atzīta, ņemot vērā uzņēmumu līderpozīcijas attiecīgajā tirgus segmentā) novērtējumu par operatīviem uzņēmējdarbības risinājumiem. |
| --- | --- |

(55)

Lai pamatotu turpmāku darbības izvēršanu citos tirgos un uzņēmējdarbības virzienos, konsultants 2004. gada martā iesniedza SACE sīki izstrādātu analīzi par tirgus dalībniekiem, kuri darbojas citos Itālijas uzņēmējdarbības segmentos (komerciālās informācijas pakalpojumi un kredītu atgūšana) un Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgū (40), kā arī salīdzinošu tirgus prakses (galvenokārt lielāko tirgus dalībnieku) novērtējumu par izmaksām (t. i., par komerciālās informācijas sniegšanas un kredītu atgūšanas izmaksām), darījumu laiku, daudzpusīgu analīzi par komerciālās informācijas sniegšanas nozares pēdējo iegādes darījumu cenām, kā arī salīdzinošu tirgus paraugprakses (kas par tādu atzīta, ņemot vērā uzņēmumu līderpozīcijas attiecīgajā tirgus segmentā) novērtējumu par operatīviem uzņēmējdarbības risinājumiem.

| (56) | Itālija atgādina, ka iegādes stratēģiju sāka īstenot, kad vēl nebija pagājis gads no SACE BT darbības sākuma (pirmo SACE BT nesaistošo piedāvājumu par 70 % Assedile daļu iegādi sagatavoja 2005. gada 18. aprīlī, savukārt iegādes procesu sāka 2005. gada martā, t. i., piecus mēnešus pēc SACE BT darbības sākuma). Itālija arī iesniedza Komisijai dažādus paziņojumus, kas 2006.–2008. gadā tika iesniegti SACE BT valdei un kuros izskatītas turpmākās uzņēmumu iegādes iespējas (41) (lai gan dažādu iemeslu dēļ atsevišķi piedāvājumi bija neveiksmīgi, visu paziņojumu pamatā bija ārēju konsultantu sagatavoti novērtējumi, uzticamības pārbaude u. c.). |
| --- | --- |

(56)

Itālija atgādina, ka iegādes stratēģiju sāka īstenot, kad vēl nebija pagājis gads no SACE BT darbības sākuma (pirmo SACE BT nesaistošo piedāvājumu par 70 % Assedile daļu iegādi sagatavoja 2005. gada 18. aprīlī, savukārt iegādes procesu sāka 2005. gada martā, t. i., piecus mēnešus pēc SACE BT darbības sākuma). Itālija arī iesniedza Komisijai dažādus paziņojumus, kas 2006.–2008. gadā tika iesniegti SACE BT valdei un kuros izskatītas turpmākās uzņēmumu iegādes iespējas (41) (lai gan dažādu iemeslu dēļ atsevišķi piedāvājumi bija neveiksmīgi, visu paziņojumu pamatā bija ārēju konsultantu sagatavoti novērtējumi, uzticamības pārbaude u. c.).

Finanšu prognozes

| (57) | Uzaicinājumā piedalīties konkursā par konsultāciju pakalpojumiem SACE prasīja iesniegt finanšu prognozes turpmākajiem trim gadiem, t. i., 2005.–2007. gadam. Inter alia SACE vēlējās saņemt aprēķinu par finanšu resursiem (t. i., kapitalizāciju), kas būtu vajadzīgi, lai izvērstu īstermiņa darbību, kā arī prognozētās rentabilitātes aprēķinu (t. i., ieguldītā kapitāla ienesīgumu) (42). |
| --- | --- |

(57)

Uzaicinājumā piedalīties konkursā par konsultāciju pakalpojumiem SACE prasīja iesniegt finanšu prognozes turpmākajiem trim gadiem, t. i., 2005.–2007. gadam. Inter alia SACE vēlējās saņemt aprēķinu par finanšu resursiem (t. i., kapitalizāciju), kas būtu vajadzīgi, lai izvērstu īstermiņa darbību, kā arī prognozētās rentabilitātes aprēķinu (t. i., ieguldītā kapitāla ienesīgumu) (42).

| (58) | SACE apgalvoja, ka, tā kā iegādes iespējas vēl nebija skaidras un vēl nebija pieejams to novērtējums, sākotnējais uzņēmējdarbības plāns bija piesardzīgs un tā pamatā bija tikai pirmais uzņēmējdarbības pīlārs (dabiska attīstība kredītu apdrošināšanas nozarē). Taču, lai gan prognozētā rentabilitāte bija ierobežota, jo prognozēs netika ņemtas vērā iegādes stratēģijas, tā būtu pozitīva no 2007. gada (trešā pilnā darbības gada) (43) un, ja ņemtu vērā sinerģiju ar mātesuzņēmumu (t. i., SACE), šis rādītājs būtu pozitīvs jau no 2006. gada (otrā pilnā darbības gada). |
| --- | --- |

(58)

SACE apgalvoja, ka, tā kā iegādes iespējas vēl nebija skaidras un vēl nebija pieejams to novērtējums, sākotnējais uzņēmējdarbības plāns bija piesardzīgs un tā pamatā bija tikai pirmais uzņēmējdarbības pīlārs (dabiska attīstība kredītu apdrošināšanas nozarē). Taču, lai gan prognozētā rentabilitāte bija ierobežota, jo prognozēs netika ņemtas vērā iegādes stratēģijas, tā būtu pozitīva no 2007. gada (trešā pilnā darbības gada) (43) un, ja ņemtu vērā sinerģiju ar mātesuzņēmumu (t. i., SACE), šis rādītājs būtu pozitīvs jau no 2006. gada (otrā pilnā darbības gada).

| (59) | Turklāt jau 2004. gada novembrī, t. i., tikai mēnesi pēc SACE BT darbības sākuma, uzņēmējdarbības plāna 2005.–2009. gadam (44) korekcijas (“koriģētais uzņēmējdarbības plāns”), kurās bija iekļauta analīze par SACE BT darbībām uzņēmējdarbības sākumā, jauni pieņēmumi par tā attīstību, ekonomiskās un finanšu simulācijas un tā attīstības scenāriji, tika apspriestas valdē (45). Plānam pievienotajā piezīmē valdei ir skaidri minēta uzņēmējdarbības izvēršana galvojumu tirgū, kā arī ieskicēti attīstības scenāriji attiecībā uz citām iespējām panākt ārējo izaugsmi nozarēs, kurās iespējama sinerģija ar SACE BT darbību, lai nodrošinātu visa SACE BT ieguldītā kapitāla ienesīguma atbilstību tirgus kritērijiem. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt jau 2004. gada novembrī, t. i., tikai mēnesi pēc SACE BT darbības sākuma, uzņēmējdarbības plāna 2005.–2009. gadam (44) korekcijas (“koriģētais uzņēmējdarbības plāns”), kurās bija iekļauta analīze par SACE BT darbībām uzņēmējdarbības sākumā, jauni pieņēmumi par tā attīstību, ekonomiskās un finanšu simulācijas un tā attīstības scenāriji, tika apspriestas valdē (45). Plānam pievienotajā piezīmē valdei ir skaidri minēta uzņēmējdarbības izvēršana galvojumu tirgū, kā arī ieskicēti attīstības scenāriji attiecībā uz citām iespējām panākt ārējo izaugsmi nozarēs, kurās iespējama sinerģija ar SACE BT darbību, lai nodrošinātu visa SACE BT ieguldītā kapitāla ienesīguma atbilstību tirgus kritērijiem.

| (60) | Konkrētāk, koriģētajā uzņēmējdarbības plānā tika skaidri norādīti dažādie uzņēmuma turpmākās attīstības pīlāri: dabiska attīstība kredītu apdrošināšanas tirgū (pirmais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu), darbības izvēršana citos Itālijas uzņēmējdarbības segmentos (otrais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu) un ārējā izaugsme, norādot, ka tā “jāizstrādā precīzāk” (otrais un trešais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu) atkarībā no mērķa uzņēmuma darbībām. Tika prognozēts, ka pirmā pīlāra īstenošanai vajadzīgais kapitāls būtu EUR 40,3 miljoni. Attiecībā uz otro pīlāru detalizēti tika precizēta tikai iekšēja attīstība galvojumu tirgū (cauzioni), tostarp atsevišķas finanšu prognozes par šo uzņēmējdarbības virzienu un prognozētais kapitāls EUR 3,7 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(60)

Konkrētāk, koriģētajā uzņēmējdarbības plānā tika skaidri norādīti dažādie uzņēmuma turpmākās attīstības pīlāri: dabiska attīstība kredītu apdrošināšanas tirgū (pirmais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu), darbības izvēršana citos Itālijas uzņēmējdarbības segmentos (otrais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu) un ārējā izaugsme, norādot, ka tā “jāizstrādā precīzāk” (otrais un trešais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu) atkarībā no mērķa uzņēmuma darbībām. Tika prognozēts, ka pirmā pīlāra īstenošanai vajadzīgais kapitāls būtu EUR 40,3 miljoni. Attiecībā uz otro pīlāru detalizēti tika precizēta tikai iekšēja attīstība galvojumu tirgū (cauzioni), tostarp atsevišķas finanšu prognozes par šo uzņēmējdarbības virzienu un prognozētais kapitāls EUR 3,7 miljonu apmērā.

| (61) | Plānam bija pievienota arī sīkāk izstrādāta analīze par prognozēto peļņu, ko nodrošinātu ar kredītu apdrošināšanas un galvojumu uzņēmējdarbības vajadzībām piešķirto kapitālu: saskaņā ar aplēsēm pirmo divu produktu veidu (kredītu apdrošināšanas un galvošanas – cauzioni) ROAE attiecībā uz vajadzīgo kapitālu (EUR 44 miljoniem) būs 12,5 % (attiecīgi EUR 40,3 miljoni un 12,1 % tikai kredītu apdrošināšanai) (46). Dokumentā norādīts, ka analīze ir provizoriska un tiks pilnveidota, izstrādājot precizēto uzņēmējdarbības plānu, kas vajadzīgs regulatīvā nolūkā (paredzēts 2005. gada februārī/martā). |
| --- | --- |

(61)

Plānam bija pievienota arī sīkāk izstrādāta analīze par prognozēto peļņu, ko nodrošinātu ar kredītu apdrošināšanas un galvojumu uzņēmējdarbības vajadzībām piešķirto kapitālu: saskaņā ar aplēsēm pirmo divu produktu veidu (kredītu apdrošināšanas un galvošanas – cauzioni) ROAE attiecībā uz vajadzīgo kapitālu (EUR 44 miljoniem) būs 12,5 % (attiecīgi EUR 40,3 miljoni un 12,1 % tikai kredītu apdrošināšanai) (46). Dokumentā norādīts, ka analīze ir provizoriska un tiks pilnveidota, izstrādājot precizēto uzņēmējdarbības plānu, kas vajadzīgs regulatīvā nolūkā (paredzēts 2005. gada februārī/martā).

| (62) | Koriģētajā plānā prognozēts, ka 2008. gadā peļņa būs EUR 4,8 miljoni un prognozētie visa kapitāla ROAE 2009. gadā sasniegs 4,4 %. |
| --- | --- |

(62)

Koriģētajā plānā prognozēts, ka 2008. gadā peļņa būs EUR 4,8 miljoni un prognozētie visa kapitāla ROAE 2009. gadā sasniegs 4,4 %.

| (63) | Turklāt Itālija 2011. gada 15. septembrī un 2012. gada 5. martā iesniegtajā informācijā iekļāva SACE aprēķinu par “pieņemto ex-ante” rentabilitāti, kuras aplēsēs ņemta vērā sinerģija, kā arī KUP un Assedile iegāde (skatīt 4. tabulu). Izstrādājot šo analīzi, Itālija ņēma vērā ex-ante novērtējumu apsvērumus, kas bija pieejami dažādos laikposmos: kad tika sagatavots sākotnējais uzņēmējdarbības plāns, kad tika apsvērta un novērtēta 70 % Assedile daļu iegāde, kā arī 100 % Assedile daļu un 33 % KUP daļu iegāde. Iegādes darījumu radītā prognozētā sinerģija ir atsevišķi norādīta tabulas lejasdaļā. Šajā analīzē nav ņemti vērā sāktie un novērtētie, taču nepabeigtie iegādes darījumi. Papildu kapitāls, kas nav vajadzīgs 56. apsvērumā minētajiem iegādes darījumiem, pirms to noteikšanas un novērtēšanas ir piešķirts patstāvīgajam kredītu apdrošināšanas uzņēmumam (pirmais pīlārs).

  4. tabula



  SACE aprēķinātā “pieņemtā ex-ante” rentabilitāte | Atsauces gads | Kapitāls
  (miljonos EUR) | Prognozētā atsauces gada peļņa pēc nodokļu nomaksas
  (miljonos EUR) | ROE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Situācija pēc 2004. gada 18. maija |
| | Patstāvīgs kredītu apdrošināšanas uzņēmums saskaņā ar 2004. gada maija sākotnējo uzņēmējdarbības plānu | 2008. | 105 | 3,7 | 3,5 % |
| | | | 105 | 3,7 | 3,5 %
   (47) |
| | | | | | |
| “Pieņemtā ex-ante” rentabilitāte pēc 70 % Assedile daļu iegādes |
| | Assedile iegāde (48) | 2009. | 27 | 2,7 | 10,2 % |
| | Atsevišķi pēc Assedile iegādes | 2008. | 78 | 3,7 | 4,7 % |
| | | | 105 | 6,4 | 6,1 % |
| | | | | | |
| “Pieņemtā ex-ante” rentabilitāte pēc 100 % Assedile daļu un 33 % KUP daļu iegādes |
| | Assedile iegāde (70 % + 30 %) | 2009. | 41,7 | 3,9 | 9,4 % |
| | KUP iegāde (33 %) (49) | 2011. | 13,3 | 1,2 | 8,7 % |
| | Atsevišķi pēc Assedile un KUP iegādes | 2008. | 50 | 3,7 | 7,4 % |
| | | | 105 | 8,8 | 8,3 |
| | | | | | |
| “Pieņemtā ex-ante” rentabilitāte pēc iegādes darījumiem un ņemot vērā sinerģijas nodrošinātos ieņēmumus |
| | SACE BT/SACE sinerģija | | | 1,9 | |
| | SACE BT/Assedile sinerģija | | | 0,6 | |
| | | | 105 | 11,3 | 10,8 %
   (47) |

(63)

Turklāt Itālija 2011. gada 15. septembrī un 2012. gada 5. martā iesniegtajā informācijā iekļāva SACE aprēķinu par “pieņemto ex-ante” rentabilitāti, kuras aplēsēs ņemta vērā sinerģija, kā arī KUP un Assedile iegāde (skatīt 4. tabulu). Izstrādājot šo analīzi, Itālija ņēma vērā ex-ante novērtējumu apsvērumus, kas bija pieejami dažādos laikposmos: kad tika sagatavots sākotnējais uzņēmējdarbības plāns, kad tika apsvērta un novērtēta 70 % Assedile daļu iegāde, kā arī 100 % Assedile daļu un 33 % KUP daļu iegāde. Iegādes darījumu radītā prognozētā sinerģija ir atsevišķi norādīta tabulas lejasdaļā. Šajā analīzē nav ņemti vērā sāktie un novērtētie, taču nepabeigtie iegādes darījumi. Papildu kapitāls, kas nav vajadzīgs 56. apsvērumā minētajiem iegādes darījumiem, pirms to noteikšanas un novērtēšanas ir piešķirts patstāvīgajam kredītu apdrošināšanas uzņēmumam (pirmais pīlārs).

4. tabula

SACE aprēķinātā “pieņemtā ex-ante” rentabilitāte

Atsauces gads

Kapitāls

(miljonos EUR)

Prognozētā atsauces gada peļņa pēc nodokļu nomaksas

(miljonos EUR)

ROE

Situācija pēc 2004. gada 18. maija

Patstāvīgs kredītu apdrošināšanas uzņēmums saskaņā ar 2004. gada maija sākotnējo uzņēmējdarbības plānu

2008.

105

3,7

3,5 %

105

3,7

3,5 %
   (47)

“Pieņemtā ex-ante” rentabilitāte pēc 70 % Assedile daļu iegādes

Assedile iegāde (48)

2009.

27

2,7

10,2 %

Atsevišķi pēc Assedile iegādes

2008.

78

3,7

4,7 %

105

6,4

6,1 %

“Pieņemtā ex-ante” rentabilitāte pēc 100 % Assedile daļu un 33 % KUP daļu iegādes

Assedile iegāde (70 % + 30 %)

2009.

41,7

3,9

9,4 %

KUP iegāde (33 %) (49)

2011.

13,3

1,2

8,7 %

Atsevišķi pēc Assedile un KUP iegādes

2008.

50

3,7

7,4 %

105

8,8

8,3

“Pieņemtā ex-ante” rentabilitāte pēc iegādes darījumiem un ņemot vērā sinerģijas nodrošinātos ieņēmumus

SACE BT/SACE sinerģija

1,9

SACE BT/Assedile sinerģija

0,6

105

11,3

10,8 %
   (47)

| (64) | Itālija apgalvoja, ka attiecībā uz peļņas normu privātais ieguldītājs būtu pieprasījis veikt līdzīgu ieguldījumu (“pieprasītā peļņas normas”), un apstrīdēja sūdzības iesniedzēja norādīto rādītāju (ROE – 11,5 %). Itālija uzskata, ka ROE aprēķināšanai izmantotā uzņēmumu izlase nebija reprezentatīva un ka ROE aprēķināšanas laikposms bija neadekvāts. SACE norādīja, ka Itālijas kredīta apdrošināšanas uzņēmuma pienācīga peļņas norma būtu jānosaka, pamatojoties uz Itālijā strādājošo uzņēmumu, t. i., Coface Italy (Viscontea Coface) un Euler Hermes SIAC, vidējo rentabilitāti 1998.–2003. gadā, un, ņemot vērā vidējo nesvērto rādītāju, tā būtu 10,25 %. SACE paskaidroja, ka aprēķinos netika iekļauts Atradius (Itālija), jo attiecīgajā periodā tā rezultāti bija ļoti svārstīgi – tie ietekmēja rezultātus tiktāl, ka tika iegūta negatīva salīdzinošā vērtība (– 2,4 %, izmantojot vienkāršu nesvērto vidējo rādītāju) (50). |
| --- | --- |

(64)

Itālija apgalvoja, ka attiecībā uz peļņas normu privātais ieguldītājs būtu pieprasījis veikt līdzīgu ieguldījumu (“pieprasītā peļņas normas”), un apstrīdēja sūdzības iesniedzēja norādīto rādītāju (ROE – 11,5 %). Itālija uzskata, ka ROE aprēķināšanai izmantotā uzņēmumu izlase nebija reprezentatīva un ka ROE aprēķināšanas laikposms bija neadekvāts. SACE norādīja, ka Itālijas kredīta apdrošināšanas uzņēmuma pienācīga peļņas norma būtu jānosaka, pamatojoties uz Itālijā strādājošo uzņēmumu, t. i., Coface Italy (Viscontea Coface) un Euler Hermes SIAC, vidējo rentabilitāti 1998.–2003. gadā, un, ņemot vērā vidējo nesvērto rādītāju, tā būtu 10,25 %. SACE paskaidroja, ka aprēķinos netika iekļauts Atradius (Itālija), jo attiecīgajā periodā tā rezultāti bija ļoti svārstīgi – tie ietekmēja rezultātus tiktāl, ka tika iegūta negatīva salīdzinošā vērtība (– 2,4 %, izmantojot vienkāršu nesvērto vidējo rādītāju) (50).

| (65) | Tomēr Itālija apgalvoja, ka pieprasītā peļņas norma jāaprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto rādītāju. Itālijas iesniegtajā informācijā SACE bija aprēķinājis Coface Italy un Euler Hermes SIAC vidējos svērtos ROE 1998.–2003. gadā, pretstatot to vidējos ROE attiecīgajā periodā un to kredītu apdrošināšanas struktūrvienību attiecīgā periodā parakstīto bruto prēmiju svērto procentuālo daļu. Šādi iegūtā peļņas norma būtu 8,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Tomēr Itālija apgalvoja, ka pieprasītā peļņas norma jāaprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto rādītāju. Itālijas iesniegtajā informācijā SACE bija aprēķinājis Coface Italy un Euler Hermes SIAC vidējos svērtos ROE 1998.–2003. gadā, pretstatot to vidējos ROE attiecīgajā periodā un to kredītu apdrošināšanas struktūrvienību attiecīgā periodā parakstīto bruto prēmiju svērto procentuālo daļu. Šādi iegūtā peļņas norma būtu 8,7 %.

| (66) | Itālija apgalvo, ka prognozēto peļņas normu, kuru aprēķināšanā izmantoti nesvērtie vai svērtie rādītāji, atšķirība, t. i., 10,25 % vai 8,7 %, nav tik liela, lai būtiski ietekmētu ieguldītāja vidēja laikposma vai ilgtermiņa lēmumu. Taču Itālija arī uzskatīja, ka divu iemeslu dēļ (51) pareizāk būtu izmantot iepriekš norādītos vidējos svērtos ROE:






  a) | ar vidējo svērto rādītāju iespējams iegūt precīzāku aprēķinu nekā ar vidējo nesvērto rādītāju, jo var labāk atspoguļot pieprasīto peļņas normu nozarē, kurā ievērojami atšķiras divu dalībnieku peļņa un laikposmi, kā arī abu dalībnieku apgrozījums (52); |
| --- | --- | --- |

(66)

Itālija apgalvo, ka prognozēto peļņas normu, kuru aprēķināšanā izmantoti nesvērtie vai svērtie rādītāji, atšķirība, t. i., 10,25 % vai 8,7 %, nav tik liela, lai būtiski ietekmētu ieguldītāja vidēja laikposma vai ilgtermiņa lēmumu. Taču Itālija arī uzskatīja, ka divu iemeslu dēļ (51) pareizāk būtu izmantot iepriekš norādītos vidējos svērtos ROE:

a)

ar vidējo svērto rādītāju iespējams iegūt precīzāku aprēķinu nekā ar vidējo nesvērto rādītāju, jo var labāk atspoguļot pieprasīto peļņas normu nozarē, kurā ievērojami atšķiras divu dalībnieku peļņa un laikposmi, kā arī abu dalībnieku apgrozījums (52);

| b) | kā svēršanas pamatu Itālija izmantoja kredītu apdrošināšanas uzņēmumu bruto parakstītās prēmijas, lai varētu viendabīgāk salīdzināt izlasi ar jaunizveidotā SACE BT darbību 2004. gadā (tas sāka darboties kredītu apdrošināšanas tirgū un tikai vēlāk pievērsās citām saistītajām darbībām). Aprēķina pamatā netika iekļauti galvojumu apdrošināšanas (ramo cauzioni) rādītāji, jo šā darbības virziena dinamika atšķīrās no kredītu apdrošināšanas uzņēmējdarbības dinamikas. Turklāt galvojumu tirgū 2004. gadā darbojās tikai Coface
   (53). |
| --- | --- |

b)

kā svēršanas pamatu Itālija izmantoja kredītu apdrošināšanas uzņēmumu bruto parakstītās prēmijas, lai varētu viendabīgāk salīdzināt izlasi ar jaunizveidotā SACE BT darbību 2004. gadā (tas sāka darboties kredītu apdrošināšanas tirgū un tikai vēlāk pievērsās citām saistītajām darbībām). Aprēķina pamatā netika iekļauti galvojumu apdrošināšanas (ramo cauzioni) rādītāji, jo šā darbības virziena dinamika atšķīrās no kredītu apdrošināšanas uzņēmējdarbības dinamikas. Turklāt galvojumu tirgū 2004. gadā darbojās tikai Coface
   (53).

| (67) | Itālija arī norādīja, ka pieprasītā peļņas norma, kas aprēķināta, ņemot vērā kopējās prēmijas (t. i., ņemot vērā ne tikai kredītu apdrošināšanas prēmijas, kā norādīts iepriekš), būtu 9,5 %. |
| --- | --- |

(67)

Itālija arī norādīja, ka pieprasītā peļņas norma, kas aprēķināta, ņemot vērā kopējās prēmijas (t. i., ņemot vērā ne tikai kredītu apdrošināšanas prēmijas, kā norādīts iepriekš), būtu 9,5 %.

IV. 3.   PRIEKŠROCĪBAS KRITĒRIJS: OTRAIS PASĀKUMS

| (68) | SACE apgalvo, ka pasākums tika īstenots ar peļņu saistītu apsvērumu dēļ un tāpēc tas uzskatāms par tirgus praksei atbilstīgu pārapdrošināšanas darbību. SACE uzsver, ka 2009. gadā, piešķirot SACE BT pārapdrošināšanas segumu, tas piemēroja tādus pašus galvenos noteikumus, par kādiem pirms pāris mēnešiem SACE BT bija vienojies ar privātajiem pārapdrošinātājiem (skatīt 31. apsvērumu). Ex post var secināt, ka mātesuzņēmumam SACE šis darījums bija tikai izdevīgs – tas saņēma EUR 1,56 miljonus (54) ienākumos no prēmijām, jo SACE BT neizmantoja pārapdrošināšanu iepriekš noteikto papildu zaudējumu segšanai. |
| --- | --- |

(68)

SACE apgalvo, ka pasākums tika īstenots ar peļņu saistītu apsvērumu dēļ un tāpēc tas uzskatāms par tirgus praksei atbilstīgu pārapdrošināšanas darbību. SACE uzsver, ka 2009. gadā, piešķirot SACE BT pārapdrošināšanas segumu, tas piemēroja tādus pašus galvenos noteikumus, par kādiem pirms pāris mēnešiem SACE BT bija vienojies ar privātajiem pārapdrošinātājiem (skatīt 31. apsvērumu). Ex post var secināt, ka mātesuzņēmumam SACE šis darījums bija tikai izdevīgs – tas saņēma EUR 1,56 miljonus (54) ienākumos no prēmijām, jo SACE BT neizmantoja pārapdrošināšanu iepriekš noteikto papildu zaudējumu segšanai.

| (69) | Turklāt Itālija apgalvo, ka attiecībā uz tām kapitāla prasībām (requisito patrimoniale), ko 2009. gadā aprēķināja saskaņā ar toreizējo Maksātspējas IIpriekšlikumu (QIS4 tehniskās specifikācijas), ar otro pasākumu netika samazinātas SACE BT kapitāla prasības. Konkrētāk, papildu zaudējumu segums neradīja priekšrocības, jo tas netiek iekļauts standarta formulā, ko SACE BT izmanto kapitāla prasību noteikšanai. Komentējot ietekmi uz kapitāla samazināšanu (assorbimento di capitale), Itālija paskaidroja, ka saskaņā ar termina “pārapdrošināšana” definīciju visi tās veidi ietekmē kapitāla apmēru, tostarp arī pārapdrošināšana, nodrošinot papildu zaudējumu segumu (55). Komisija 2012. gada 4. janvārī konkrēti pieprasīja Itālijai norādīt uzņēmumam SACE BT nodrošināto kapitāla atvieglojumu pēc 2009. gada vienošanās ar SACE par papildu zaudējumu pārapdrošināšanas segumu. Itālija prasīto informāciju neiesniedza, taču atkārtoja, ka papildu zaudējumu pārapdrošināšana neradīja kapitāla atvieglojumus attiecībā uz uzraudzīta kapitāla prasībām (requisiti patrimoniali di vigilanza) (56). |
| --- | --- |

(69)

Turklāt Itālija apgalvo, ka attiecībā uz tām kapitāla prasībām (requisito patrimoniale), ko 2009. gadā aprēķināja saskaņā ar toreizējo Maksātspējas IIpriekšlikumu (QIS4 tehniskās specifikācijas), ar otro pasākumu netika samazinātas SACE BT kapitāla prasības. Konkrētāk, papildu zaudējumu segums neradīja priekšrocības, jo tas netiek iekļauts standarta formulā, ko SACE BT izmanto kapitāla prasību noteikšanai. Komentējot ietekmi uz kapitāla samazināšanu (assorbimento di capitale), Itālija paskaidroja, ka saskaņā ar termina “pārapdrošināšana” definīciju visi tās veidi ietekmē kapitāla apmēru, tostarp arī pārapdrošināšana, nodrošinot papildu zaudējumu segumu (55). Komisija 2012. gada 4. janvārī konkrēti pieprasīja Itālijai norādīt uzņēmumam SACE BT nodrošināto kapitāla atvieglojumu pēc 2009. gada vienošanās ar SACE par papildu zaudējumu pārapdrošināšanas segumu. Itālija prasīto informāciju neiesniedza, taču atkārtoja, ka papildu zaudējumu pārapdrošināšana neradīja kapitāla atvieglojumus attiecībā uz uzraudzīta kapitāla prasībām (requisiti patrimoniali di vigilanza) (56).

| (70) | Taču SACE norādīja (57), ka viens no galvenajiem pārapdrošināšanas mērķiem ir palielināt apdrošinātāja, kas ir cedents, spēju parakstīt turpmākus līgumus. |
| --- | --- |

(70)

Taču SACE norādīja (57), ka viens no galvenajiem pārapdrošināšanas mērķiem ir palielināt apdrošinātāja, kas ir cedents, spēju parakstīt turpmākus līgumus.

| (71) | Komentējot Eksporta kredītu paziņojumā (58) paredzētā izņēmuma noteikuma piemērošanu, Itālija norādīja, ka nav pareizi piešķirt valsts atbalstu šai nozarei un nolēma neizmanot izņēmuma noteikumu (59). SACE uzskatīja, ka Komisijas pieprasījums iesniegt informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka eksportētājiem tirgū nebija seguma, ir nepamatots (60). |
| --- | --- |

(71)

Komentējot Eksporta kredītu paziņojumā (58) paredzētā izņēmuma noteikuma piemērošanu, Itālija norādīja, ka nav pareizi piešķirt valsts atbalstu šai nozarei un nolēma neizmanot izņēmuma noteikumu (59). SACE uzskatīja, ka Komisijas pieprasījums iesniegt informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka eksportētājiem tirgū nebija seguma, ir nepamatots (60).

IV. 4.   PRIEKŠROCĪBAS KRITĒRIJS: TREŠAIS UN CETURTAIS PASĀKUMS

| (72) | SACE apgalvo, ka, pieņemot lēmumu par trešo un ceturto pasākumu, SACE vēlējās nodrošināt SACE BT“finansiālo līdzsvaru”, lai garantētu uzņēmuma maksātspēju atbilstīgi tiesiskajā regulējumā noteiktajiem ierobežojumiem. Tiklīdz būtu garantēta SACE BT maksātspēja, būtu bijis iespējams panākt pietiekamu rentabilitātes līmeni (61). Turklāt SACE uzsver, ka daudzi Itālijas privātie uzņēmumi, kas konkurē ar SACE BT,2008. un 2009. gadā reģistrēja zaudējumus. Tāpēc iejaucās to akcionāri, kuri piešķīra ievērojamus kapitāla papildinājumus (arī starptautiskā līmenī – Natixis divas reizes, t. i., 2009. gadā un 2010. gada sākumā, veica Coface rekapitalizāciju, lai gan Coface 2009. gadā cieta zaudējumus EUR 163 miljonu apmērā). |
| --- | --- |

(72)

SACE apgalvo, ka, pieņemot lēmumu par trešo un ceturto pasākumu, SACE vēlējās nodrošināt SACE BT“finansiālo līdzsvaru”, lai garantētu uzņēmuma maksātspēju atbilstīgi tiesiskajā regulējumā noteiktajiem ierobežojumiem. Tiklīdz būtu garantēta SACE BT maksātspēja, būtu bijis iespējams panākt pietiekamu rentabilitātes līmeni (61). Turklāt SACE uzsver, ka daudzi Itālijas privātie uzņēmumi, kas konkurē ar SACE BT,2008. un 2009. gadā reģistrēja zaudējumus. Tāpēc iejaucās to akcionāri, kuri piešķīra ievērojamus kapitāla papildinājumus (arī starptautiskā līmenī – Natixis divas reizes, t. i., 2009. gadā un 2010. gada sākumā, veica Coface rekapitalizāciju, lai gan Coface 2009. gadā cieta zaudējumus EUR 163 miljonu apmērā).

| (73) | SACE arī piebilst, ka, lai gan ekonomikas krīze būtībā ietekmēja visus tirgus dalībniekus, tā sevišķi smagi skāra SACE BT. Ņemot to vērā, SACE apgalvo, ka SACE BT joprojām ir darbības sākumposmā. Tāpēc SACE BT nevarēja risināt ekonomiskos un finansiālos sarežģījumus, izmantojot “izlīdzināšanas rezerves” (riserva di perequazione) (62), jo tās vēl nebija izveidotas. Visi lielākie SACE BT konkurenti, tostarp Coface, ekonomikas krīzes laikā izmantoja šādas rezerves. |
| --- | --- |

(73)

SACE arī piebilst, ka, lai gan ekonomikas krīze būtībā ietekmēja visus tirgus dalībniekus, tā sevišķi smagi skāra SACE BT. Ņemot to vērā, SACE apgalvo, ka SACE BT joprojām ir darbības sākumposmā. Tāpēc SACE BT nevarēja risināt ekonomiskos un finansiālos sarežģījumus, izmantojot “izlīdzināšanas rezerves” (riserva di perequazione) (62), jo tās vēl nebija izveidotas. Visi lielākie SACE BT konkurenti, tostarp Coface, ekonomikas krīzes laikā izmantoja šādas rezerves.

| (74) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija prasīja iesniegt prognozētās izmaksas, kas SACE varētu rasties, ja tam būtu jāpārdod vai jālikvidē SACE BT. Atbildē SACE norādīja, ka SACE BT likvidācija ir tikai teorētiska iespēja, ko patlaban nav iespējams īstenot praksē. Galvenie SACE minētie iemesli ir saistīti ar: i) to, ka likvidācija nenodrošinātu SACE tūlītējus ieguvumus kā akcionāram, jo ar to tikai pastiprinātu tābrīža negatīvos rezultātus sevišķi nelabvēlīgajos tirgus apstākļos un ievērojami kaitētu SACE reputācijai; ii) varbūtību, ka šādu rīcību tirgos varētu interpretēt kā SACE likviditātes krīzi; iii) iespēju, ka pārdošanas cena nebūtu adekvāta (63). Atbildot uz atsevišķu Komisijas pieprasījumu par risku, ko pirms otrā, trešā un ceturtā pasākuma īstenošanas SACE radīja tā meitasuzņēmums SACE BT, Itālija norādīja, ka teorētiski, ja 2009. gadā pārtrauktu SACE BT darbību un likvidētu tā aktīvus, varētu tikt apdraudēti pasīvi EUR 2,09 miljonu vērtībā. Itālija norādīja, ka uz SACE attiecināto aktīvu un pasīvu tīrais atlikums 2008. gadā bija pozitīvs un tā vērtība bija EUR 8,43 miljoni (64). Tas nozīmē, ka neto izteiksmē SACE būtu parādā SACE BT. |
| --- | --- |

(74)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija prasīja iesniegt prognozētās izmaksas, kas SACE varētu rasties, ja tam būtu jāpārdod vai jālikvidē SACE BT. Atbildē SACE norādīja, ka SACE BT likvidācija ir tikai teorētiska iespēja, ko patlaban nav iespējams īstenot praksē. Galvenie SACE minētie iemesli ir saistīti ar: i) to, ka likvidācija nenodrošinātu SACE tūlītējus ieguvumus kā akcionāram, jo ar to tikai pastiprinātu tābrīža negatīvos rezultātus sevišķi nelabvēlīgajos tirgus apstākļos un ievērojami kaitētu SACE reputācijai; ii) varbūtību, ka šādu rīcību tirgos varētu interpretēt kā SACE likviditātes krīzi; iii) iespēju, ka pārdošanas cena nebūtu adekvāta (63). Atbildot uz atsevišķu Komisijas pieprasījumu par risku, ko pirms otrā, trešā un ceturtā pasākuma īstenošanas SACE radīja tā meitasuzņēmums SACE BT, Itālija norādīja, ka teorētiski, ja 2009. gadā pārtrauktu SACE BT darbību un likvidētu tā aktīvus, varētu tikt apdraudēti pasīvi EUR 2,09 miljonu vērtībā. Itālija norādīja, ka uz SACE attiecināto aktīvu un pasīvu tīrais atlikums 2008. gadā bija pozitīvs un tā vērtība bija EUR 8,43 miljoni (64). Tas nozīmē, ka neto izteiksmē SACE būtu parādā SACE BT.

| (75) | SACE apgalvoja, ka, piemērojot TEIP, jāņem vērā arī likumiskie ierobežojumi. [...] (65) Turklāt SACE apgalvo, ka ieguldītājs ņem vērā ne tikai ieguldījuma ienesīgumu, bet arī citus apsvērumus, piemēram, uzņēmumu grupas publiskā tēla nostiprināšanu vai tā uzņēmējdarbības virzienu maiņu (66). |
| --- | --- |

(75)

SACE apgalvoja, ka, piemērojot TEIP, jāņem vērā arī likumiskie ierobežojumi. [...] (65) Turklāt SACE apgalvo, ka ieguldītājs ņem vērā ne tikai ieguldījuma ienesīgumu, bet arī citus apsvērumus, piemēram, uzņēmumu grupas publiskā tēla nostiprināšanu vai tā uzņēmējdarbības virzienu maiņu (66).

| (76) | Itālija norādīja, ka EUR 70 miljoni (trešais un ceturtais pasākums) bija daļa no Riska vadības departamenta (67) 2009. gada maijā noteiktā kapitāla, kas vajadzīgs turpmāko Maksātspējas II direktīvas prasību izpildei (68), (69). Šī simulācija izstrādāta, pamatojoties uz pārskatīto 2009. gada budžetu. |
| --- | --- |

(76)

Itālija norādīja, ka EUR 70 miljoni (trešais un ceturtais pasākums) bija daļa no Riska vadības departamenta (67) 2009. gada maijā noteiktā kapitāla, kas vajadzīgs turpmāko Maksātspējas II direktīvas prasību izpildei (68), (69). Šī simulācija izstrādāta, pamatojoties uz pārskatīto 2009. gada budžetu.

| (77) | Saskaņā ar SACE sniegto informāciju, lemjot par SACE BT rekapitalizāciju, tika ņemta vērā plānotā rentabilitātes atjaunošana un bezzaudējumu sliekšņa sasniegšana 2011. gadā (70). |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar SACE sniegto informāciju, lemjot par SACE BT rekapitalizāciju, tika ņemta vērā plānotā rentabilitātes atjaunošana un bezzaudējumu sliekšņa sasniegšana 2011. gadā (70).

| (78) | Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju no 2009. gada tika veiktas ievērojamas SACE BT organizatoriskās, vadības līmeņa un darbības procesu izmaiņas, tādējādi atjaunojot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju un panākot peļņas atjaunošanu 2011. gadā, t. i., ātrāk nekā prognozēts uzņēmējdarbības plānā 2011.–2013. gadam. Ņemot vērā mainīgos ekonomiskos un tirgus apstākļus, tika atjaunināts SACE BT uzņēmējdarbības plāns 2011.–2013. gadam, pielāgojot to tābrīža krīzei un iekļaujot vairākas iniciatīvas turpmākai rentabilitātes palielināšanai (skatīt 5. tabulu). Koriģēto uzņēmējdarbības plānu 2011.–2013. gadam 2011. gada 24. novembrī apstiprināja SACE BT valde. Valdes 2011. gada 24. novembra sanāksmes (t. i., divus gadus pēc kapitāla papildināšanas) protokolā ir minēts mērķis pakāpeniski palielināt rentabilitāti (kas izteikta kā ROE), lai sasniegtu nozares vidējo rādītāju.

  5. tabula


  Svarīgākie SACE BT finanšu dati, kas sniegti uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam un koriģētajā uzņēmējdarbības plānā 2011.–2013. gadam | Faktiskie rādītāji | Prognozes uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam, ko 2009. gada 4. augustā apstiprināja valde (72) | Prognozes koriģētajā uzņēmējdarbības plānā 2011.–2013. gadam, ko 2011. gada 24. novembrī apstiprināja valde (73) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Miljonos EUR | 2008. (71) | 2009. | 2010. | Pārskatītais
  2009. gada budžets | 2010. gada
  uzņēmējdarbības plāns | 2011. gada
  uzņēmējdarbības plāns | Prognozes par
  2011. gadu | Prognozes par
  2012. gadu | Prognozes par
  2013. gadu |
| Bruto parakstītās prēmijas (74) | 99,7 | 95,2 | 94,6 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| SACE segtie apdrošināšanas tehniskie izdevumi (Sinistri di competenza) | – 70,6 | – 104,9 | – 59,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vispārējie izdevumi | – 36,1 | – 38,2 | – 37,3 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehniskais rezultāts pirms pārapdrošināšanas | – 63,0 | – 60,0 | 18,2 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehniskais rezultāts pēc pārapdrošināšanas | – 39,3 | – 56,4 | 5,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ienākums pirms nodokļu nomaksas | – 39,5 | – 47,3 | – 4,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tīrais ienākums | – 29,5 | – 34,1 | – 4,8 | [≤ 0] | [≤ 0] | [≤ 0] | [...] | [...] | [...] |
| ROE pirms nodokļu nomaksas (%) (75) | neattiecas | – 41,7 % | – 4,4 % | neattiecas | neattiecas | neattiecas | [...] | [...] | [...] |
| ROE pēc nodokļu nomaksas (%) (76) | – 38,0 % | – 30,6 % | – 4,4 % | neattiecas | neattiecas | neattiecas | [...] | [...] | [...] |
| Zaudējumu rādītājs (%) | 131,0 % | 119 % | 67 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izmaksu rādītājs (%) | 44,6 % | 43 % | 41 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kombinētais rādītājs (%) | 175,6 % | 163 % | 108 % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(78)

Saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju no 2009. gada tika veiktas ievērojamas SACE BT organizatoriskās, vadības līmeņa un darbības procesu izmaiņas, tādējādi atjaunojot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju un panākot peļņas atjaunošanu 2011. gadā, t. i., ātrāk nekā prognozēts uzņēmējdarbības plānā 2011.–2013. gadam. Ņemot vērā mainīgos ekonomiskos un tirgus apstākļus, tika atjaunināts SACE BT uzņēmējdarbības plāns 2011.–2013. gadam, pielāgojot to tābrīža krīzei un iekļaujot vairākas iniciatīvas turpmākai rentabilitātes palielināšanai (skatīt 5. tabulu). Koriģēto uzņēmējdarbības plānu 2011.–2013. gadam 2011. gada 24. novembrī apstiprināja SACE BT valde. Valdes 2011. gada 24. novembra sanāksmes (t. i., divus gadus pēc kapitāla papildināšanas) protokolā ir minēts mērķis pakāpeniski palielināt rentabilitāti (kas izteikta kā ROE), lai sasniegtu nozares vidējo rādītāju.

5. tabula

Svarīgākie SACE BT finanšu dati, kas sniegti uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam un koriģētajā uzņēmējdarbības plānā 2011.–2013. gadam

Faktiskie rādītāji

Prognozes uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam, ko 2009. gada 4. augustā apstiprināja valde (72)

Prognozes koriģētajā uzņēmējdarbības plānā 2011.–2013. gadam, ko 2011. gada 24. novembrī apstiprināja valde (73)

Miljonos EUR

2008. (71)

2009.

2010.

Pārskatītais

2009. gada budžets

2010. gada

uzņēmējdarbības plāns

2011. gada

uzņēmējdarbības plāns

Prognozes par

2011. gadu

Prognozes par

2012. gadu

Prognozes par

2013. gadu

Bruto parakstītās prēmijas (74)

99,7

95,2

94,6

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

SACE segtie apdrošināšanas tehniskie izdevumi (Sinistri di competenza)

– 70,6

– 104,9

– 59,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vispārējie izdevumi

– 36,1

– 38,2

– 37,3

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehniskais rezultāts pirms pārapdrošināšanas

– 63,0

– 60,0

18,2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehniskais rezultāts pēc pārapdrošināšanas

– 39,3

– 56,4

5,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ienākums pirms nodokļu nomaksas

– 39,5

– 47,3

– 4,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tīrais ienākums

– 29,5

– 34,1

– 4,8

[≤ 0]

[≤ 0]

[≤ 0]

[...]

[...]

[...]

ROE pirms nodokļu nomaksas (%) (75)

neattiecas

– 41,7 %

– 4,4 %

neattiecas

neattiecas

neattiecas

[...]

[...]

[...]

ROE pēc nodokļu nomaksas (%) (76)

– 38,0 %

– 30,6 %

– 4,4 %

neattiecas

neattiecas

neattiecas

[...]

[...]

[...]

Zaudējumu rādītājs (%)

131,0 %

119 %

67 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izmaksu rādītājs (%)

44,6 %

43 %

41 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kombinētais rādītājs (%)

175,6 %

163 %

108 %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (79) | Pēdējoreiz iesniedzot informāciju (2012. gada 30. martā), Itālija atkārtoja, ka pasākumi nav piedēvējami valstij un atbilst TEIP. Pirmkārt, Itālija paskaidroja, ka runa ir par iekšējiem uzņēmumu grupas lēmumiem, kas pieņemti, lai aizsargātu tās reputāciju. Otrkārt, Itālija apgalvoja, ka SACE darbojas kā tirgus dalībnieks un iegulda resursus savas uzņēmējdarbības attīstībā, negaidot nekādu valsts atbalstu. Krīzes laikā mātesuzņēmums SACE turpināja gūt peļņu un izmaksāja dividendes valstij. Itālija norādīja, ka tāpēc SACE neuzskatīja, ka tam būtu jāizstrādā pārstrukturēšanas plāns, ko iesniegt Komisijai saskaņā ar Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (“Pārstrukturēšanas paziņojums”) (77). Arī valsts uzraudzības iestāde ISVAP neizvirzīja iebildumus un nepieprasīja konkrētas procedūras pēc SACE BT rekapitalizācijas, Visbeidzot, Itālija atgādināja, ka saskaņā ar sagatavoto izvērtējumu tolaik būtu bijis ļoti grūti atrast iespējamu SACE BT pircēju. |
| --- | --- |

(79)

Pēdējoreiz iesniedzot informāciju (2012. gada 30. martā), Itālija atkārtoja, ka pasākumi nav piedēvējami valstij un atbilst TEIP. Pirmkārt, Itālija paskaidroja, ka runa ir par iekšējiem uzņēmumu grupas lēmumiem, kas pieņemti, lai aizsargātu tās reputāciju. Otrkārt, Itālija apgalvoja, ka SACE darbojas kā tirgus dalībnieks un iegulda resursus savas uzņēmējdarbības attīstībā, negaidot nekādu valsts atbalstu. Krīzes laikā mātesuzņēmums SACE turpināja gūt peļņu un izmaksāja dividendes valstij. Itālija norādīja, ka tāpēc SACE neuzskatīja, ka tam būtu jāizstrādā pārstrukturēšanas plāns, ko iesniegt Komisijai saskaņā ar Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (“Pārstrukturēšanas paziņojums”) (77). Arī valsts uzraudzības iestāde ISVAP neizvirzīja iebildumus un nepieprasīja konkrētas procedūras pēc SACE BT rekapitalizācijas, Visbeidzot, Itālija atgādināja, ka saskaņā ar sagatavoto izvērtējumu tolaik būtu bijis ļoti grūti atrast iespējamu SACE BT pircēju.

| (80) | Itālija apgalvo, ka SACE BT krīzes cēloņi bija nevis iekšējie procesi, pieprasījuma izmaiņas vai citi faktori, kuru dēļ būtu nopietni jāizvērtē un jāpārstrukturē uzņēmējdarbības modelis, bet gan ievērojamais, krīzes izraisītais prasījumu pieaugums. Ņemot vērā šo situāciju, Itālija norāda, ka SACE nolēma piešķirt papildu kapitālu un veikt vajadzīgās organizatoriskās un vadības līmeņa izmaiņas pilnīgi autonomi un no tirgus dalībnieka skatpunkta. |
| --- | --- |

(80)

Itālija apgalvo, ka SACE BT krīzes cēloņi bija nevis iekšējie procesi, pieprasījuma izmaiņas vai citi faktori, kuru dēļ būtu nopietni jāizvērtē un jāpārstrukturē uzņēmējdarbības modelis, bet gan ievērojamais, krīzes izraisītais prasījumu pieaugums. Ņemot vērā šo situāciju, Itālija norāda, ka SACE nolēma piešķirt papildu kapitālu un veikt vajadzīgās organizatoriskās un vadības līmeņa izmaiņas pilnīgi autonomi un no tirgus dalībnieka skatpunkta.

IV. 5.   ATBALSTA SADERĪBA

| (81) | Itālija un SACE piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu galvenokārt argumentēja, ka pasākumi atbilst TEIP un nav piedēvējami valstij, tātad, neietver atbalstu. SACE norādīja, ka, ja Komisija tomēr konstatētu, ka šie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tie būtu jāatzīst un jāpasludina par saderīgiem ar iekšējo tirgu (78). Attiecībā uz otro pasākumu SACE uzskata, ka Komisijas paustās šaubas par šā pasākuma saderību ir tikai spekulatīvas (79). Komentējot trešo un ceturto pasākumu, SACE atkārtoja, ka tos jebkurā gadījumā varētu atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz Komisijas citētajiem paziņojumiem (80). |
| --- | --- |

(81)

Itālija un SACE piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu galvenokārt argumentēja, ka pasākumi atbilst TEIP un nav piedēvējami valstij, tātad, neietver atbalstu. SACE norādīja, ka, ja Komisija tomēr konstatētu, ka šie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tie būtu jāatzīst un jāpasludina par saderīgiem ar iekšējo tirgu (78). Attiecībā uz otro pasākumu SACE uzskata, ka Komisijas paustās šaubas par šā pasākuma saderību ir tikai spekulatīvas (79). Komentējot trešo un ceturto pasākumu, SACE atkārtoja, ka tos jebkurā gadījumā varētu atzīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz Komisijas citētajiem paziņojumiem (80).

V.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

V. 1.   ATBALSTA ESĪBA LĪGUMA 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

| (82) | Ir jānoskaidro, vai II.4. sadaļā aprakstītie četri pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Kā noteikts Līguma 107. panta 1. punktā, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(82)

Ir jānoskaidro, vai II.4. sadaļā aprakstītie četri pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Kā noteikts Līguma 107. panta 1. punktā, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (83) | Tāpēc, lai pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem: tas ir piedēvējams valstij, un to finansē dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem, tas rada selektīvu priekšrocību, kas var dot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, kā arī var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(83)

Tāpēc, lai pasākumu varētu atzīt par valsts atbalstu, tam jāatbilst šādiem nosacījumiem: tas ir piedēvējams valstij, un to finansē dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem, tas rada selektīvu priekšrocību, kas var dot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, tas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, kā arī var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (84) | Šie nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem minētajiem nosacījumiem. Tādējādi, ja pasākums kādam no nosacījumiem neatbilst, tas nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(84)

Šie nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem minētajiem nosacījumiem. Tādējādi, ja pasākums kādam no nosacījumiem neatbilst, tas nav uzskatāms par valsts atbalstu.

| (85) | Lēmuma par procedūras sākšanu 61. apsvērumā Komisija norādīja, ka par valsts atbalstu nebūtu uzskatāmi tie pasākumi, kas atbilst vienam no šiem diviem nosacījumiem:






  a) | kapitāls/pārapdrošināšana nenododamo risku segumam (nevis nododamajiem riskiem) (pirmais izslēgšanas kritērijs); tā kā šiem riskiem nav tirgus, valsts atbalsts neizkropļotu konkurenci starp apdrošināšanas uzņēmumiem un pasākumu nevarētu atzīt par atbalstu; |
| --- | --- | --- |

(85)

Lēmuma par procedūras sākšanu 61. apsvērumā Komisija norādīja, ka par valsts atbalstu nebūtu uzskatāmi tie pasākumi, kas atbilst vienam no šiem diviem nosacījumiem:

a)

kapitāls/pārapdrošināšana nenododamo risku segumam (nevis nododamajiem riskiem) (pirmais izslēgšanas kritērijs); tā kā šiem riskiem nav tirgus, valsts atbalsts neizkropļotu konkurenci starp apdrošināšanas uzņēmumiem un pasākumu nevarētu atzīt par atbalstu;

| b) | kapitāla dotācija SACE BT, kas jau bija netieši piešķirta (novirzīta) ar nododamajiem riskiem saistītām vajadzībām mātesuzņēmumā SACE (jo, nododot šādu kapitālu SACE BT darbībām, kas tika atbalstītas jau SACE līmenī, ar attiecīgo kapitālu turpinātu to pašu darbību tikai citā juridiskajā veidā. Tādējādi ar šā kapitāla nodošanu netiktu radīta priekšrocība attiecīgajām darbībām, un pasākumu nevarētu atzīt par atbalstu) (otrais izslēgšanas kritērijs). |
| --- | --- |

b)

kapitāla dotācija SACE BT, kas jau bija netieši piešķirta (novirzīta) ar nododamajiem riskiem saistītām vajadzībām mātesuzņēmumā SACE (jo, nododot šādu kapitālu SACE BT darbībām, kas tika atbalstītas jau SACE līmenī, ar attiecīgo kapitālu turpinātu to pašu darbību tikai citā juridiskajā veidā. Tādējādi ar šā kapitāla nodošanu netiktu radīta priekšrocība attiecīgajām darbībām, un pasākumu nevarētu atzīt par atbalstu) (otrais izslēgšanas kritērijs).

| (86) | Attiecībā uz otro izslēgšanas kritēriju SACE apstiprināja, ka netika piešķirts kapitāls nenododamajiem riskiem saistībā ar ES 10 dalībvalstīm, kurās šie riski kļuva par nododamajiem riskiem pirms SACE BT izveides (81). Šī norāde atbilst Itālijas atkārtotajai argumentācijai par to, ka uzņēmums bija darbības sākumposmā (skatīt arī 96.–100. apsvērumu). |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz otro izslēgšanas kritēriju SACE apstiprināja, ka netika piešķirts kapitāls nenododamajiem riskiem saistībā ar ES 10 dalībvalstīm, kurās šie riski kļuva par nododamajiem riskiem pirms SACE BT izveides (81). Šī norāde atbilst Itālijas atkārtotajai argumentācijai par to, ka uzņēmums bija darbības sākumposmā (skatīt arī 96.–100. apsvērumu).

| (87) | Attiecībā uz pirmo izslēgšanas kritēriju, atbildot uz Komisijas pieprasījumu iesniegt nododamo un nenododamo risku sadalījumu (82), SACE norādīja, ka SACE BT relatīvais darbības apmērs nenododamo risku jomā ir ļoti neliels (83). Turklāt Itālija norādīja, ka SACE BT pārvalda nenododamos riskus atbilstīgi tirgus noteikumiem, bez valsts galvojuma un uz tiem neattiecas robežvērtība, ko CIPE katru gadu nosaka nenododamajiem riskiem, kuru ilgums ir īsāks par 24 mēnešiem (84). |
| --- | --- |

(87)

Attiecībā uz pirmo izslēgšanas kritēriju, atbildot uz Komisijas pieprasījumu iesniegt nododamo un nenododamo risku sadalījumu (82), SACE norādīja, ka SACE BT relatīvais darbības apmērs nenododamo risku jomā ir ļoti neliels (83). Turklāt Itālija norādīja, ka SACE BT pārvalda nenododamos riskus atbilstīgi tirgus noteikumiem, bez valsts galvojuma un uz tiem neattiecas robežvērtība, ko CIPE katru gadu nosaka nenododamajiem riskiem, kuru ilgums ir īsāks par 24 mēnešiem (84).

| (88) | Komisija piebilst, ka saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojumu, ja dalībvalstis vēlas subsidēt savus nenododamos riskus, tām jāievieš atsevišķa grāmatvedība, lai nodrošinātu, ka nododamajiem riskiem netiek novirzīts atbalsts. Šajā gadījumā SACE īstenoto pasākumu mērķis nebija atbalstīt nelielās darbības nenododamo risku jomā. Itālija neapgalvo, ka vēlējās atbalstīt nenododamos riskus, un uzskata, ka visus pasākumus īstenoja attiecībā uz SACE BT kopumā (nevis kādu konkrētu darbību) un atbilstīgi tirgus noteikumiem. Itālija neiebilst, ka, lai noteiktu, vai pastāv priekšrocība, tiek analizēta šo pasākumu atbilstība TEIP kritērijam. |
| --- | --- |

(88)

Komisija piebilst, ka saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojumu, ja dalībvalstis vēlas subsidēt savus nenododamos riskus, tām jāievieš atsevišķa grāmatvedība, lai nodrošinātu, ka nododamajiem riskiem netiek novirzīts atbalsts. Šajā gadījumā SACE īstenoto pasākumu mērķis nebija atbalstīt nelielās darbības nenododamo risku jomā. Itālija neapgalvo, ka vēlējās atbalstīt nenododamos riskus, un uzskata, ka visus pasākumus īstenoja attiecībā uz SACE BT kopumā (nevis kādu konkrētu darbību) un atbilstīgi tirgus noteikumiem. Itālija neiebilst, ka, lai noteiktu, vai pastāv priekšrocība, tiek analizēta šo pasākumu atbilstība TEIP kritērijam.

| (89) | Tāpēc Komisija piekrīt Itālijai un SACE par to, ka lēmuma par procedūras sākšanu 4.1.1. un 4.1.2. nodaļā paredzētie izņēmumi uz šo gadījumu neattiecas. Ņemot to vērā, attiecīgo četru pasākumu (to daļas) atbalsta elementu nevar izslēgt, pamatojoties uz šiem izslēgšanas kritērijiem. Viss meitasuzņēmumā SACE BT ieguldītais kapitāls, t. i., EUR 105,8 miljoni (pirmais pasākums), un visi pārējie pasākumi varētu būt valsts atbalsts un ir jānovērtē. |
| --- | --- |

(89)

Tāpēc Komisija piekrīt Itālijai un SACE par to, ka lēmuma par procedūras sākšanu 4.1.1. un 4.1.2. nodaļā paredzētie izņēmumi uz šo gadījumu neattiecas. Ņemot to vērā, attiecīgo četru pasākumu (to daļas) atbalsta elementu nevar izslēgt, pamatojoties uz šiem izslēgšanas kritērijiem. Viss meitasuzņēmumā SACE BT ieguldītais kapitāls, t. i., EUR 105,8 miljoni (pirmais pasākums), un visi pārējie pasākumi varētu būt valsts atbalsts un ir jānovērtē.

V.1.1.   Priekšrocības esība

V.1.1.1.   Vispārējie priekšrocības esības novērtēšanas principi

| (90) | Kā noteikts lēmuma par procedūras sākšanu 80.–82. apsvērumā, saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai noteiktu, vai kapitāla papildināšana rada konkurētspējas priekšrocību, jānovērtē, vai līdzīgos apstākļos tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs būtu veicis tikpat lielus kapitālieguldījumus (85), jo īpaši, ņemot vērā ieguldīšanas brīdī pieejamo informāciju un paredzamo notikumu gaitu (86). |
| --- | --- |

(90)

Kā noteikts lēmuma par procedūras sākšanu 80.–82. apsvērumā, saskaņā ar iedibināto judikatūru, lai noteiktu, vai kapitāla papildināšana rada konkurētspējas priekšrocību, jānovērtē, vai līdzīgos apstākļos tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs būtu veicis tikpat lielus kapitālieguldījumus (85), jo īpaši, ņemot vērā ieguldīšanas brīdī pieejamo informāciju un paredzamo notikumu gaitu (86).

| (91) | TEIP kritērijs būtu jāpiemēro ex-ante, t. i., būtu jānosaka, vai ieguldījuma plānošanas brīdī tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs būtu nolēmis veikt šādu kapitālieguldījumu. Tirgus principu vadīts ieguldītājs pietiekami ņemtu vērā ar ieguldījumu saistītos riskus, un tāpēc no riskantākiem ieguldījumiem gaidītu lielāku rentabilitāti. Spēkā esošo tiesisko regulējumu, piemēram, finanšu pakalpojumu nozarē, tas uzskatītu par šķērsli. Ja konkrētas regulatīvas prasības attiecībā uz minimālo kapitālu, likviditāti un līdzīgiem elementiem padarītu ieguldījumus par nerentabliem, tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs neveiktu ieguldījumus, kas regulatīvajām prasībām atbilst, taču nenodrošina pietiekami lielu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(91)

TEIP kritērijs būtu jāpiemēro ex-ante, t. i., būtu jānosaka, vai ieguldījuma plānošanas brīdī tirgus ekonomikas principu vadīts privātais ieguldītājs būtu nolēmis veikt šādu kapitālieguldījumu. Tirgus principu vadīts ieguldītājs pietiekami ņemtu vērā ar ieguldījumu saistītos riskus, un tāpēc no riskantākiem ieguldījumiem gaidītu lielāku rentabilitāti. Spēkā esošo tiesisko regulējumu, piemēram, finanšu pakalpojumu nozarē, tas uzskatītu par šķērsli. Ja konkrētas regulatīvas prasības attiecībā uz minimālo kapitālu, likviditāti un līdzīgiem elementiem padarītu ieguldījumus par nerentabliem, tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs neveiktu ieguldījumus, kas regulatīvajām prasībām atbilst, taču nenodrošina pietiekami lielu rentabilitāti.

| (92) | Privātajam ieguldītājam nepietiek vienkārši ar to, ka ieguldījums viņam nerada zaudējumus vai nes tikai ierobežotu peļņu. Tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs no saviem aktīviem censtos gūt maksimālu peļņu atbilstīgi pastāvošajiem apstākļiem un savām interesēm arī tad, ja ieguldītu uzņēmumā, kurā viņš jau ir kapitāldaļu turētājs (87). Pat ja vidējā atdeve attiecīgajā nozarē ir tikai viens no elementiem, ko Komisija varētu ņemt vērā, piesardzīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, aprēķinot piemērotu atlīdzību, noteikti pieprasītu minimālu ieguldījuma atdevi, kas būtu vismaz līdzvērtīga vidējai rentabilitātei attiecīgajā nozarē (88). |
| --- | --- |

(92)

Privātajam ieguldītājam nepietiek vienkārši ar to, ka ieguldījums viņam nerada zaudējumus vai nes tikai ierobežotu peļņu. Tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs no saviem aktīviem censtos gūt maksimālu peļņu atbilstīgi pastāvošajiem apstākļiem un savām interesēm arī tad, ja ieguldītu uzņēmumā, kurā viņš jau ir kapitāldaļu turētājs (87). Pat ja vidējā atdeve attiecīgajā nozarē ir tikai viens no elementiem, ko Komisija varētu ņemt vērā, piesardzīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, aprēķinot piemērotu atlīdzību, noteikti pieprasītu minimālu ieguldījuma atdevi, kas būtu vismaz līdzvērtīga vidējai rentabilitātei attiecīgajā nozarē (88).

| (93) | Saskaņā ar jaunāko judikatūru (89) dalībvalstij, kas atsaucas uz atbilstību TEIP, šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka īstenotais pasākums izriet no tās kā akcionāres statusa, t. i., atbilstīgi tirgus noteikumiem. Tāpēc tai var būt jāiesniedz pierādījumi par to, ka lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz ekonomiskiem novērtējumiem, kas ir līdzvērtīgi tādiem novērtējumiem, kādus apstākļos, kas ir pēc iespējas līdzīgi dalībvalsts situācijai, turpmākās peļņas noteikšanas nolūkā pirms ieguldīšanas sagatavotu racionāls privātais ieguldītājs. Vienīgais privātā ieguldītāja kritērija piemērošanas vajadzībām atbilstīgais pierādījums ir brīdī, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu, pieejamā informācija un prognozējamā notikumu gaita. Tas īpaši attiecināms uz situācijām – kā šajā gadījumā –, kad Komisija cenšas noteikt, vai ir piešķirts valsts atbalsts saistībā ar ieguldījumu, par kuru tai netika paziņots un kuru laikā, kad Komisija veic pārbaudi, attiecīgā dalībvalsts jau bija veikusi. |
| --- | --- |

(93)

Saskaņā ar jaunāko judikatūru (89) dalībvalstij, kas atsaucas uz atbilstību TEIP, šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka īstenotais pasākums izriet no tās kā akcionāres statusa, t. i., atbilstīgi tirgus noteikumiem. Tāpēc tai var būt jāiesniedz pierādījumi par to, ka lēmums tika pieņemts, pamatojoties uz ekonomiskiem novērtējumiem, kas ir līdzvērtīgi tādiem novērtējumiem, kādus apstākļos, kas ir pēc iespējas līdzīgi dalībvalsts situācijai, turpmākās peļņas noteikšanas nolūkā pirms ieguldīšanas sagatavotu racionāls privātais ieguldītājs. Vienīgais privātā ieguldītāja kritērija piemērošanas vajadzībām atbilstīgais pierādījums ir brīdī, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu, pieejamā informācija un prognozējamā notikumu gaita. Tas īpaši attiecināms uz situācijām – kā šajā gadījumā –, kad Komisija cenšas noteikt, vai ir piešķirts valsts atbalsts saistībā ar ieguldījumu, par kuru tai netika paziņots un kuru laikā, kad Komisija veic pārbaudi, attiecīgā dalībvalsts jau bija veikusi.

| (94) | Komisijai, novērtējot atbilstību TEIP, jāveic visaptverošs novērtējums, ņemot vērā ne tikai šīs dalībvalsts iesniegtos pierādījumus, bet arī visus citus pierādījumus, kas ir būtiski lietā, tai ļaujot noteikt, vai attiecīgais pasākums ir minētās dalībvalsts kompetencē akcionāres, t. i., tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja, statusā vai valsts varas nesējas statusā. Šajā ziņā nozīme it īpaši ir šī pasākuma raksturam un priekšmetam, apstākļiem, kādos tas tiek veikts, kā arī izvirzītajam mērķim un minētajam pasākumam piemērojamajiem noteikumiem (90). |
| --- | --- |

(94)

Komisijai, novērtējot atbilstību TEIP, jāveic visaptverošs novērtējums, ņemot vērā ne tikai šīs dalībvalsts iesniegtos pierādījumus, bet arī visus citus pierādījumus, kas ir būtiski lietā, tai ļaujot noteikt, vai attiecīgais pasākums ir minētās dalībvalsts kompetencē akcionāres, t. i., tirgus ekonomikas principu vadīta ieguldītāja, statusā vai valsts varas nesējas statusā. Šajā ziņā nozīme it īpaši ir šī pasākuma raksturam un priekšmetam, apstākļiem, kādos tas tiek veikts, kā arī izvirzītajam mērķim un minētajam pasākumam piemērojamajiem noteikumiem (90).

V.1.1.2.   Priekšrocības esība pirmajā pasākumā

| (95) | Lēmuma par procedūras sākšanu 95. un 96. apsvērumā Komisija pauda šaubas par pirmā pasākuma atbilstību TEIP. Komisija lēmumā paziņoja, ka šajā gadījumā jānoskaidro, kāda bija uzņēmējdarbības plānā prognozētā ieguldījuma rentabilitāte. Saskaņā ar iedibināto judikatūru un praksi (91) mātesuzņēmums SACE varēja, tāpat kā līdzīgos apstākļos varētu tirgus principu vadīts ieguldītājs, nepiešķirt kapitālu un to izmantot citām darbībām vai dividenžu veidā atdot valstij. |
| --- | --- |

(95)

Lēmuma par procedūras sākšanu 95. un 96. apsvērumā Komisija pauda šaubas par pirmā pasākuma atbilstību TEIP. Komisija lēmumā paziņoja, ka šajā gadījumā jānoskaidro, kāda bija uzņēmējdarbības plānā prognozētā ieguldījuma rentabilitāte. Saskaņā ar iedibināto judikatūru un praksi (91) mātesuzņēmums SACE varēja, tāpat kā līdzīgos apstākļos varētu tirgus principu vadīts ieguldītājs, nepiešķirt kapitālu un to izmantot citām darbībām vai dividenžu veidā atdot valstij.

| (96) | Jānorāda, ka SACE izmantoja atsevišķu grāmatvedību par nododamajiem riskiem laikposmā no datuma, kurā attiecīgie riski automātiski kļuva nododami (2004. gada 1. maija) līdz SACE BT izveides datumam (2004. gada 27. maijam) (skatīt 1. tabulu lēmuma par procedūras sākšanu 19. apsvērumā). Tomēr no izveidotā atsevišķā konta SACE BT netika nodoti aktīvi, pasīvi un līgumi (atsevišķajā grāmatvedībā iekļautos līgumus par nododamajiem riskiem pārtrauca vai nu tāpēc, ka beidzās apdrošināšanas līgumu termiņš, vai arī, laužot noslēgtos līgumus; attiecīgos nododamos tirgus pakāpeniski iekļāva jaunos, ar SACE BT noslēgtos apdrošināšanas līgumos (92)). SACE BT uzņēmējdarbība tika sākta no jauna. |
| --- | --- |

(96)

Jānorāda, ka SACE izmantoja atsevišķu grāmatvedību par nododamajiem riskiem laikposmā no datuma, kurā attiecīgie riski automātiski kļuva nododami (2004. gada 1. maija) līdz SACE BT izveides datumam (2004. gada 27. maijam) (skatīt 1. tabulu lēmuma par procedūras sākšanu 19. apsvērumā). Tomēr no izveidotā atsevišķā konta SACE BT netika nodoti aktīvi, pasīvi un līgumi (atsevišķajā grāmatvedībā iekļautos līgumus par nododamajiem riskiem pārtrauca vai nu tāpēc, ka beidzās apdrošināšanas līgumu termiņš, vai arī, laužot noslēgtos līgumus; attiecīgos nododamos tirgus pakāpeniski iekļāva jaunos, ar SACE BT noslēgtos apdrošināšanas līgumos (92)). SACE BT uzņēmējdarbība tika sākta no jauna.

| (97) | Turklāt jāuzsver, ka SACE BT tika izveidots, lai pievērstos jauniem uzņēmējdarbības virzieniem, kuros SACE agrāk nedarbojās. Pirms SACE BT izveides un tā sākotnējā kapitāla piešķiršanas SACE jau 2003. gada beigās gribēja, lai ārējs eksperts apstiprinātu un sīkāk izstrādātu SACE noteiktās uzņēmējdarbības iespējas attiecībā uz darbības sākšanu nododamo risku nozarē. Tika konstatēts, ka lielākās iespējas pastāv tādos tirgus segmentos, kuros tolaik vēl nedarbojās lielākie kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieki, t. i., tādās jomās kā iekšzemes kredītu apdrošināšana Itālijā un Itālijas eksportējošo uzņēmumu, galvenokārt MVU, eksporta kredītu apdrošināšana attiecībā uz nododamo risku valstīm. |
| --- | --- |

(97)

Turklāt jāuzsver, ka SACE BT tika izveidots, lai pievērstos jauniem uzņēmējdarbības virzieniem, kuros SACE agrāk nedarbojās. Pirms SACE BT izveides un tā sākotnējā kapitāla piešķiršanas SACE jau 2003. gada beigās gribēja, lai ārējs eksperts apstiprinātu un sīkāk izstrādātu SACE noteiktās uzņēmējdarbības iespējas attiecībā uz darbības sākšanu nododamo risku nozarē. Tika konstatēts, ka lielākās iespējas pastāv tādos tirgus segmentos, kuros tolaik vēl nedarbojās lielākie kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieki, t. i., tādās jomās kā iekšzemes kredītu apdrošināšana Itālijā un Itālijas eksportējošo uzņēmumu, galvenokārt MVU, eksporta kredītu apdrošināšana attiecībā uz nododamo risku valstīm.

| (98) | Turklāt SACE BT uzņēmējdarbības plāna pamatā bija salīdzinošs tirgus izvērtējums, kā arī jauna uzņēmuma struktūras izveide, nevis iepriekšējās uzņēmējdarbības turpināšana. Citādi sakot, tika izveidots jauns uzņēmējdarbības plāns, un tajā neizmantoja esošos uzņēmējdarbības rezultātus (vai iepriekšējas uzņēmējdarbības pārstrukturēšanu). |
| --- | --- |

(98)

Turklāt SACE BT uzņēmējdarbības plāna pamatā bija salīdzinošs tirgus izvērtējums, kā arī jauna uzņēmuma struktūras izveide, nevis iepriekšējās uzņēmējdarbības turpināšana. Citādi sakot, tika izveidots jauns uzņēmējdarbības plāns, un tajā neizmantoja esošos uzņēmējdarbības rezultātus (vai iepriekšējas uzņēmējdarbības pārstrukturēšanu).

| (99) | Tāpēc SACE BT nav jau izveidotas SACE struktūrvienības turpinājums, bet gan struktūra, kas izveidota, pieņemot lēmumu par pilnīgi jauna uzņēmuma dibināšanu un tādas saimnieciskās darbības izvēršanu, ko SACE iepriekš neveica. |
| --- | --- |

(99)

Tāpēc SACE BT nav jau izveidotas SACE struktūrvienības turpinājums, bet gan struktūra, kas izveidota, pieņemot lēmumu par pilnīgi jauna uzņēmuma dibināšanu un tādas saimnieciskās darbības izvēršanu, ko SACE iepriekš neveica.

| (100) | No tā izriet, ka, ņemot vērā faktus, ko Itālija un SACE iesniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, Komisija var secināt, ka SACE BT tika izveidots kā jauns uzņēmums un tas nebija tikai turpinājums darbībām, ko SACE jau veica. |
| --- | --- |

(100)

No tā izriet, ka, ņemot vērā faktus, ko Itālija un SACE iesniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, Komisija var secināt, ka SACE BT tika izveidots kā jauns uzņēmums un tas nebija tikai turpinājums darbībām, ko SACE jau veica.

| (101) | Komisija uzskata, ka jaunizveidota uzņēmuma uzņēmējdarbības plānā būtu jāiekļauj rūpīga analīze par uzņēmējdarbības iespējām tirgū, kurā tas plāno darboties, kā arī par iespējamo peļņu, pierādot, ka prognozētā rentabilitāte ir pietiekama, lai sākotnējais ieguldījums atmaksātos. |
| --- | --- |

(101)

Komisija uzskata, ka jaunizveidota uzņēmuma uzņēmējdarbības plānā būtu jāiekļauj rūpīga analīze par uzņēmējdarbības iespējām tirgū, kurā tas plāno darboties, kā arī par iespējamo peļņu, pierādot, ka prognozētā rentabilitāte ir pietiekama, lai sākotnējais ieguldījums atmaksātos.

| (102) | Tomēr ir iespējama zināma neskaidrība un tādējādi arī zināma iespēja koriģēt un precizēt darbības jomu un finanšu prognozes. Tā jo īpaši var būt pirmajos uzņēmuma darbības gados. Atbilstīgi jaunizveidotu uzņēmumu definīcijai tiem nav iepriekšēju finanšu rezultātu, ar ko pamatot novērtējumu. Tāpēc ieguldītājam jāizstrādā procedūra, lai novērtētu uzņēmumu, pamatojoties uz līdzvērtīgu uzņēmumu rezultātiem (salīdzinošā novērtēšana) un finanšu prognozēm. Tā kā jauni uzņēmumi var negūt peļņu uzreiz, novērtējot jaunizveidotus uzņēmumus, jāliek uzsvars uz darbībām, kas var nodrošināt pienācīgu peļņu nākotnē. |
| --- | --- |

(102)

Tomēr ir iespējama zināma neskaidrība un tādējādi arī zināma iespēja koriģēt un precizēt darbības jomu un finanšu prognozes. Tā jo īpaši var būt pirmajos uzņēmuma darbības gados. Atbilstīgi jaunizveidotu uzņēmumu definīcijai tiem nav iepriekšēju finanšu rezultātu, ar ko pamatot novērtējumu. Tāpēc ieguldītājam jāizstrādā procedūra, lai novērtētu uzņēmumu, pamatojoties uz līdzvērtīgu uzņēmumu rezultātiem (salīdzinošā novērtēšana) un finanšu prognozēm. Tā kā jauni uzņēmumi var negūt peļņu uzreiz, novērtējot jaunizveidotus uzņēmumus, jāliek uzsvars uz darbībām, kas var nodrošināt pienācīgu peļņu nākotnē.

| (103) | Pieejamie fakti liecina, ka pirms lēmuma par SACE BT izveidi un tā sākotnējā kapitāla piešķiršanu SACE analizēja tirgu, kurā SACE BT darbotos. SACE
   (93) valdes 2003. gada 21. novembra un 3. decembra (94) sanāksmēs notika sākotnējās apspriedes un tika iesniegti SACE darbību izvēršanas uzņēmējdarbības plāna 2004.–2006. gadam provizoriskie materiāli. SACE valde 2003. gada 21. novembrī, pamatojoties uz ārēja konsultanta un SACE sagatavoto pētījumu, apsprieda jaunus attīstības virzienus un iespēju darboties ESAO valstu īstermiņa kredītu apdrošināšanas tirgū. Valde secināja, ka ar nododamajiem riskiem saistītos resursus, ieguldījumus un mērķus noteiktu, pamatojoties uz priekšizpēti (studio di fattibilità) (95). |
| --- | --- |

(103)

Pieejamie fakti liecina, ka pirms lēmuma par SACE BT izveidi un tā sākotnējā kapitāla piešķiršanu SACE analizēja tirgu, kurā SACE BT darbotos. SACE
   (93) valdes 2003. gada 21. novembra un 3. decembra (94) sanāksmēs notika sākotnējās apspriedes un tika iesniegti SACE darbību izvēršanas uzņēmējdarbības plāna 2004.–2006. gadam provizoriskie materiāli. SACE valde 2003. gada 21. novembrī, pamatojoties uz ārēja konsultanta un SACE sagatavoto pētījumu, apsprieda jaunus attīstības virzienus un iespēju darboties ESAO valstu īstermiņa kredītu apdrošināšanas tirgū. Valde secināja, ka ar nododamajiem riskiem saistītos resursus, ieguldījumus un mērķus noteiktu, pamatojoties uz priekšizpēti (studio di fattibilità) (95).

| (104) | Tāpēc uzņēmējdarbības plāna izstrādi uzticēja atzītam ārējam konsultantam. Konsultantam inter alia bija jānosaka ar īstermiņa riskiem saistītās iespējas ESAO valstīs (SACE uzskatīja, ka to tirgus vērtība ir EUR 2,5–5 miljardi (96)) un jāizstrādā jauna uzņēmuma darbības noteikumi. |
| --- | --- |

(104)

Tāpēc uzņēmējdarbības plāna izstrādi uzticēja atzītam ārējam konsultantam. Konsultantam inter alia bija jānosaka ar īstermiņa riskiem saistītās iespējas ESAO valstīs (SACE uzskatīja, ka to tirgus vērtība ir EUR 2,5–5 miljardi (96)) un jāizstrādā jauna uzņēmuma darbības noteikumi.

| (105) | Konkursa uzaicinājuma vēstulē, kas tika publicēta 2003. gada 17. decembrī, bija skaidri norādīts, ka jaunizveidotais uzņēmums nesaņems ne tiešu (finansiālu atbalstu), nedz arī netiešu (izmantojot nenododamajiem riskiem piešķirtos resursus) (97) valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(105)

Konkursa uzaicinājuma vēstulē, kas tika publicēta 2003. gada 17. decembrī, bija skaidri norādīts, ka jaunizveidotais uzņēmums nesaņems ne tiešu (finansiālu atbalstu), nedz arī netiešu (izmantojot nenododamajiem riskiem piešķirtos resursus) (97) valsts atbalstu.

| (106) | Sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, ko sagatavoja 2004. gada 18. maijā, bija iekļauts tirgus prakses (galvenokārt lielāko tirgus dalībnieku) salīdzinošais novērtējums (98) par prognozējamajām cenām, prasījumu izdevumiem un citiem izmaksu rādītājiem, kā arī cita informācija par to, kā izveidot un vadīt uzņēmumu atbilstīgi tirgus praksei. Jaunizveidots uzņēmums to varētu izmantot kā stabilu pamatu darbību pielāgošanai tirgus praksei. |
| --- | --- |

(106)

Sākotnējā uzņēmējdarbības plānā, ko sagatavoja 2004. gada 18. maijā, bija iekļauts tirgus prakses (galvenokārt lielāko tirgus dalībnieku) salīdzinošais novērtējums (98) par prognozējamajām cenām, prasījumu izdevumiem un citiem izmaksu rādītājiem, kā arī cita informācija par to, kā izveidot un vadīt uzņēmumu atbilstīgi tirgus praksei. Jaunizveidots uzņēmums to varētu izmantot kā stabilu pamatu darbību pielāgošanai tirgus praksei.

| (107) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka procedūras un pasākumi, ko SACE veica pirms lēmuma par ieguldījumu SACE BT sākotnējā kapitālā, bija līdzvērtīgi līdzīgos apstākļos īstenotai tirgus praksei. Konkrētāk, pirms pieņēma lēmumu par ieguldījumu, SACE lūdza ārējam konsultantam sagatavot priekšizpēti un veica ieguldījumu pēc tam, kad bija rūpīgi izvērtējis un apzinājis būtiskas izaugsmes iespējas Itālijas kredītu apdrošināšanas tirgū, kā arī iespēju izvērst darbību Centrāleiropas un Austrumeiropas tirgos vai citās ar kredītu apdrošināšanu saistītu pakalpojumu jomās. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka procedūras un pasākumi, ko SACE veica pirms lēmuma par ieguldījumu SACE BT sākotnējā kapitālā, bija līdzvērtīgi līdzīgos apstākļos īstenotai tirgus praksei. Konkrētāk, pirms pieņēma lēmumu par ieguldījumu, SACE lūdza ārējam konsultantam sagatavot priekšizpēti un veica ieguldījumu pēc tam, kad bija rūpīgi izvērtējis un apzinājis būtiskas izaugsmes iespējas Itālijas kredītu apdrošināšanas tirgū, kā arī iespēju izvērst darbību Centrāleiropas un Austrumeiropas tirgos vai citās ar kredītu apdrošināšanu saistītu pakalpojumu jomās.

| (108) | Komisija ievēroja, ka sākotnējā uzņēmējdarbības plānā norādītās finanšu prognozes attiecās uz ierobežotu laikposmu (t. i., tikai četriem gadiem: 2005.–2008. gadu) un prognozētā, šā perioda beigās sasniedzamā rentabilitāte bija ierobežota tāpēc, ka bija jāprecizē vairāki svarīgākie elementi un līdz ar to plānā bija iekļautas finanšu prognozes tikai par daļu no paredzētajām darbībām (pirmais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu). |
| --- | --- |

(108)

Komisija ievēroja, ka sākotnējā uzņēmējdarbības plānā norādītās finanšu prognozes attiecās uz ierobežotu laikposmu (t. i., tikai četriem gadiem: 2005.–2008. gadu) un prognozētā, šā perioda beigās sasniedzamā rentabilitāte bija ierobežota tāpēc, ka bija jāprecizē vairāki svarīgākie elementi un līdz ar to plānā bija iekļautas finanšu prognozes tikai par daļu no paredzētajām darbībām (pirmais pīlārs, skatīt 48. apsvērumu).

| (109) | Saistībā ar to Komisija piebilst, ka koriģētajā uzņēmējdarbības plānā, ko SACE valde oficiāli pieņēma tikai vienu mēnesi pēc SACE BT darbības sākuma, tika mainīti daži sākotnējie pieņēmumi, par vienu gadu, t. i., līdz 2009. gadam, pagarināts finanšu prognožu periods, kā arī atsevišķi sniegtas aplēses par iekšēji attīstītajam kredītu apdrošināšanas uzņēmumam (pirmais pīlārs) vajadzīgo kapitālu un tā ienesīgumu – tika aprēķināts, ka, ņemot vērā prognozētās prēmijas, vajadzīgais kapitāls būs EUR 40,3 miljoni. Tika prognozēts, ka peļņa no šā kapitāla 2009. gadā būs EUR 4,8 miljoni, bet ROAE – 12,1 %. Plānam pievienotajā piezīmē valdei bija skaidri norādīta uzņēmējdarbības izvēršana galvojumu tirgū, kā arī ieskicēti attīstības scenāriji attiecībā uz citām iespējām panākt ārēju izaugsmi nozarēs, kurās iespējama sinerģija ar SACE BT darbību kredītu apdrošināšanas jomā, lai nodrošinātu visa SACE BT ieguldītā kapitāla ienesīguma atbilstību tirgus kritērijiem. Dokumentā bija norādīts, ka analīze jāpilnveido, izstrādājot precizēto uzņēmējdarbības plānu, kas vajadzīgs regulatīvā nolūkā (paredzēts 2005. gada februārī/martā). |
| --- | --- |

(109)

Saistībā ar to Komisija piebilst, ka koriģētajā uzņēmējdarbības plānā, ko SACE valde oficiāli pieņēma tikai vienu mēnesi pēc SACE BT darbības sākuma, tika mainīti daži sākotnējie pieņēmumi, par vienu gadu, t. i., līdz 2009. gadam, pagarināts finanšu prognožu periods, kā arī atsevišķi sniegtas aplēses par iekšēji attīstītajam kredītu apdrošināšanas uzņēmumam (pirmais pīlārs) vajadzīgo kapitālu un tā ienesīgumu – tika aprēķināts, ka, ņemot vērā prognozētās prēmijas, vajadzīgais kapitāls būs EUR 40,3 miljoni. Tika prognozēts, ka peļņa no šā kapitāla 2009. gadā būs EUR 4,8 miljoni, bet ROAE – 12,1 %. Plānam pievienotajā piezīmē valdei bija skaidri norādīta uzņēmējdarbības izvēršana galvojumu tirgū, kā arī ieskicēti attīstības scenāriji attiecībā uz citām iespējām panākt ārēju izaugsmi nozarēs, kurās iespējama sinerģija ar SACE BT darbību kredītu apdrošināšanas jomā, lai nodrošinātu visa SACE BT ieguldītā kapitāla ienesīguma atbilstību tirgus kritērijiem. Dokumentā bija norādīts, ka analīze jāpilnveido, izstrādājot precizēto uzņēmējdarbības plānu, kas vajadzīgs regulatīvā nolūkā (paredzēts 2005. gada februārī/martā).

| (110) | Itālija un SACE arī iesniedza dokumentus, ar kuriem pierādīja, ka plāns tika pastāvīgi pārskatīts. Tas liecina, ka vadība plānu tiešām ievēroja un regulāri atjaunināja atbilstīgi jaunākajai informācijai. Šī prakse varētu būt līdzvērtīga rīcībai, kādu gaida jaunizveidota uzņēmuma gadījumā, t. i., kad turpmākās rentabilitātes novērtējums ir neskaidrs un ir jākoriģē pēc jaunā uzņēmuma darbības sākšanas. |
| --- | --- |

(110)

Itālija un SACE arī iesniedza dokumentus, ar kuriem pierādīja, ka plāns tika pastāvīgi pārskatīts. Tas liecina, ka vadība plānu tiešām ievēroja un regulāri atjaunināja atbilstīgi jaunākajai informācijai. Šī prakse varētu būt līdzvērtīga rīcībai, kādu gaida jaunizveidota uzņēmuma gadījumā, t. i., kad turpmākās rentabilitātes novērtējums ir neskaidrs un ir jākoriģē pēc jaunā uzņēmuma darbības sākšanas.

| (111) | Attiecībā uz pārējiem uzņēmējdarbības pīlāriem, t. i., SACE BT darbību izvēršanu ar iegādes darījumiem (“ārējās izaugsmes stratēģija”), Komisija ievēroja, ka uzņēmums ar atzīta ārēja konsultanta palīdzību (skatīt 113. apsvērumu) jau sākumposmā noteica tirgus iespējas citos tirgus segmentos, kas radītu ievērojamu sinerģiju ar tā pamatdarbību kredītu apdrošināšanas jomā (tostarp uzņēmumus, ko varētu iegādāties). Tā kā Rietumeiropas tirgus ir ļoti blīvs, SACE apzināja darbības izvēršanas iespējas Centrāleiropas un Austrumeiropas tirgos, kuros trīs lielāko kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieku tirgus daļa tolaik bija ievērojami mazāka nekā Rietumeiropā. |
| --- | --- |

(111)

Attiecībā uz pārējiem uzņēmējdarbības pīlāriem, t. i., SACE BT darbību izvēršanu ar iegādes darījumiem (“ārējās izaugsmes stratēģija”), Komisija ievēroja, ka uzņēmums ar atzīta ārēja konsultanta palīdzību (skatīt 113. apsvērumu) jau sākumposmā noteica tirgus iespējas citos tirgus segmentos, kas radītu ievērojamu sinerģiju ar tā pamatdarbību kredītu apdrošināšanas jomā (tostarp uzņēmumus, ko varētu iegādāties). Tā kā Rietumeiropas tirgus ir ļoti blīvs, SACE apzināja darbības izvēršanas iespējas Centrāleiropas un Austrumeiropas tirgos, kuros trīs lielāko kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieku tirgus daļa tolaik bija ievērojami mazāka nekā Rietumeiropā.

| (112) | Komisija ievēroja, ka, lai gan SACE BT saņēma lielāku kapitālu nekā vajadzīgs tā kredītu apdrošināšanas uzņēmējdarbības dabiskai attīstībai (pirmais pīlārs), Itālija un SACE iesniedza dokumentus, kuros parādīts, ka SACE apsvēra un analizēja SACE BT darbības izvēršanu valsts un starptautiskā līmenī (attiecīgi otrais un trešais pīlārs) jau pirms SACE BT izveides 2004. gada 27. maijā. |
| --- | --- |

(112)

Komisija ievēroja, ka, lai gan SACE BT saņēma lielāku kapitālu nekā vajadzīgs tā kredītu apdrošināšanas uzņēmējdarbības dabiskai attīstībai (pirmais pīlārs), Itālija un SACE iesniedza dokumentus, kuros parādīts, ka SACE apsvēra un analizēja SACE BT darbības izvēršanu valsts un starptautiskā līmenī (attiecīgi otrais un trešais pīlārs) jau pirms SACE BT izveides 2004. gada 27. maijā.

| (113) | Konkrētāk, otrais un trešais pīlārs tika skarts 2003. gada 17. decembra vēstulē (skatīt 52. un 53. apsvērumu), kurā ārējam konsultantam tika prasīts ne tikai aplūkot SACE iekšējo izaugsmi, bet arī analizēt sadarbību ar citām Itālijas vai ārvalstu struktūrām (piemēram, sadarbību ar kādu no lielākajiem tirgus dalībniekiem, sadarbību ar sekundāru tirgus dalībnieku (piemēram, CESCE no Spānijas, OND no Beļģijas) un sadarbību ar Itālijas uzņēmumu, kas darbojas citā tirgus segmentā vai citā finanšu nozarē). Turklāt 2004. gada martā ārējais konsultants jau bija iesniedzis papildu analīzes par Itālijas komerciālās informācijas tirgu, Itālijas kredītu atgūšanas tirgu un tā galvenajiem dalībniekiem, kā arī par Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgu (uzņēmējdarbības plāna papildinājumi). Tāpēc, lai gan pirmā pasākuma īstenošanas brīdī nebija sagatavotas precīzas finanšu prognozes par peļņu, ko varētu gūt, ar iegādes darījumiem izvēršot darbību citās pakalpojumu nozarēs Itālijā un citos ģeogrāfiskajos tirgos, SACE jau bija uzticējis atzītam ārējam konsultantam sagatavot analīzi, ko izmantot iespējamo mērķa uzņēmumu noteikšanai. |
| --- | --- |

(113)

Konkrētāk, otrais un trešais pīlārs tika skarts 2003. gada 17. decembra vēstulē (skatīt 52. un 53. apsvērumu), kurā ārējam konsultantam tika prasīts ne tikai aplūkot SACE iekšējo izaugsmi, bet arī analizēt sadarbību ar citām Itālijas vai ārvalstu struktūrām (piemēram, sadarbību ar kādu no lielākajiem tirgus dalībniekiem, sadarbību ar sekundāru tirgus dalībnieku (piemēram, CESCE no Spānijas, OND no Beļģijas) un sadarbību ar Itālijas uzņēmumu, kas darbojas citā tirgus segmentā vai citā finanšu nozarē). Turklāt 2004. gada martā ārējais konsultants jau bija iesniedzis papildu analīzes par Itālijas komerciālās informācijas tirgu, Itālijas kredītu atgūšanas tirgu un tā galvenajiem dalībniekiem, kā arī par Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas tirgu (uzņēmējdarbības plāna papildinājumi). Tāpēc, lai gan pirmā pasākuma īstenošanas brīdī nebija sagatavotas precīzas finanšu prognozes par peļņu, ko varētu gūt, ar iegādes darījumiem izvēršot darbību citās pakalpojumu nozarēs Itālijā un citos ģeogrāfiskajos tirgos, SACE jau bija uzticējis atzītam ārējam konsultantam sagatavot analīzi, ko izmantot iespējamo mērķa uzņēmumu noteikšanai.

| (114) | Komisija atzīst, ka būtu pamatoti gaidīt tirgus mazāko dalībnieku turpmāku apvienošanos un Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas struktūru iespējamu privatizāciju. Komisija arī saprot SACE grūtības – tas vairākkārt centās precīzi novērtēt plānotajiem iegādes darījumiem vajadzīgo finanšu kapitālu un no šiem uzņēmumiem sagaidāmo peļņu, pirms iespējamā mērķa uzņēmuma īpašnieks bija piekritis to pārdot un pirms bija novērtēta no iespējamajiem darījumiem gaidāmā peļņa. |
| --- | --- |

(114)

Komisija atzīst, ka būtu pamatoti gaidīt tirgus mazāko dalībnieku turpmāku apvienošanos un Centrāleiropas un Austrumeiropas kredītu apdrošināšanas struktūru iespējamu privatizāciju. Komisija arī saprot SACE grūtības – tas vairākkārt centās precīzi novērtēt plānotajiem iegādes darījumiem vajadzīgo finanšu kapitālu un no šiem uzņēmumiem sagaidāmo peļņu, pirms iespējamā mērķa uzņēmuma īpašnieks bija piekritis to pārdot un pirms bija novērtēta no iespējamajiem darījumiem gaidāmā peļņa.

| (115) | Ņemot vērā SACE apsvērumus pirms ieguldījuma, kā arī sīki izstrādāto analīzi, kuru pasūtīja atzītam ārējam konsultantam un kurā provizoriski norādīti iespējamie mērķa uzņēmumi, Komisija var piekrist Itālijas un SACE apgalvojumam par to, ka, laikā, kad SACE ieguldīja kapitālu SACE BT, SACE izskatīja iegādes darījumu plānus bez iespējas novērtēt to ienesīgumu un gaidāmo sinerģiju, jo tam nebija pieejami iespējamo mērķa uzņēmumu iekšējie dati un tas nezināja uzņēmumu pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā SACE apsvērumus pirms ieguldījuma, kā arī sīki izstrādāto analīzi, kuru pasūtīja atzītam ārējam konsultantam un kurā provizoriski norādīti iespējamie mērķa uzņēmumi, Komisija var piekrist Itālijas un SACE apgalvojumam par to, ka, laikā, kad SACE ieguldīja kapitālu SACE BT, SACE izskatīja iegādes darījumu plānus bez iespējas novērtēt to ienesīgumu un gaidāmo sinerģiju, jo tam nebija pieejami iespējamo mērķa uzņēmumu iekšējie dati un tas nezināja uzņēmumu pārdošanas cenu.

| (116) | Ņemot vērā nozarei raksturīgo un SACE prognozēto plašo iegādes stratēģiju, Komisija var piekrist arī Itālijas un SACE argumentam par to, ka turpmākiem iegādes darījumiem izmantojamo kapitālu var tuvināt ieguldījumam pašu kapitāla fondā. Pašu kapitāla fonda gadījumā gaidāmo peļņas normu var noteikt tikai atbilstīgi tirgus kritērijiem (šajā gadījumā, tuvinot peļņas normu, ko pieprasa tie trīs lielākie kredītu apdrošināšanas uzņēmumi, kuri ir ievērojami paplašinājušies, veicot iegādes darījumus), savukārt specifiskāku novērtējumu sagatavo pirms katra ieguldījuma, kad ir radusies attiecīga iespēja. Jāņem vērā arī tas, ka visas kapitāla summas ieguldīšana var aizkavēties. |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā nozarei raksturīgo un SACE prognozēto plašo iegādes stratēģiju, Komisija var piekrist arī Itālijas un SACE argumentam par to, ka turpmākiem iegādes darījumiem izmantojamo kapitālu var tuvināt ieguldījumam pašu kapitāla fondā. Pašu kapitāla fonda gadījumā gaidāmo peļņas normu var noteikt tikai atbilstīgi tirgus kritērijiem (šajā gadījumā, tuvinot peļņas normu, ko pieprasa tie trīs lielākie kredītu apdrošināšanas uzņēmumi, kuri ir ievērojami paplašinājušies, veicot iegādes darījumus), savukārt specifiskāku novērtējumu sagatavo pirms katra ieguldījuma, kad ir radusies attiecīga iespēja. Jāņem vērā arī tas, ka visas kapitāla summas ieguldīšana var aizkavēties.

| (117) | Attiecībā uz peļņu no iegādes darījumiem Komisija ievēroja, ka pirms iegādes SACE pastāvīgi lūdza padomu ārējam konsultantam. Assedile gadījumā piedāvātā cena bija zemāka (par pirmo iegādes darījumu, t. i., 70 % Assedile daļu) vai atbilda vērtības diapazonam (apsverot iespēju kopīgi iegādāties 100 % Assedile daļu), ko piedāvāja ārējais konsultants (99). Taču cena, kas tika samaksāta, 2007. gadā kopā ar uzņēmumu SA Ducroire ieguldot KUP, par 5 % pārsniedza konsultanta (Rothschild) sagatavoto novērtējumu. Jānorāda gan, ka tad, kad SACE BT saprata, ka neizdosies atjaunot KUP rentabilitāti, tas diezgan ātri pārdeva šo ieguldījumu (100). Lai mazinātu turpmākos zaudējumus, SACE BT2009. gada 25. februārī ar zaudējumiem pārdeva savas KUP daļas SA Ducroire
   (101). |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz peļņu no iegādes darījumiem Komisija ievēroja, ka pirms iegādes SACE pastāvīgi lūdza padomu ārējam konsultantam. Assedile gadījumā piedāvātā cena bija zemāka (par pirmo iegādes darījumu, t. i., 70 % Assedile daļu) vai atbilda vērtības diapazonam (apsverot iespēju kopīgi iegādāties 100 % Assedile daļu), ko piedāvāja ārējais konsultants (99). Taču cena, kas tika samaksāta, 2007. gadā kopā ar uzņēmumu SA Ducroire ieguldot KUP, par 5 % pārsniedza konsultanta (Rothschild) sagatavoto novērtējumu. Jānorāda gan, ka tad, kad SACE BT saprata, ka neizdosies atjaunot KUP rentabilitāti, tas diezgan ātri pārdeva šo ieguldījumu (100). Lai mazinātu turpmākos zaudējumus, SACE BT2009. gada 25. februārī ar zaudējumiem pārdeva savas KUP daļas SA Ducroire
   (101).

| (118) | Komisija arī piebilst, ka SACE kā uzņēmumam, kas darbojas ilgtermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas jomā, ir noteiktas zināšanas par kredītu apdrošināšanas riska tirgu. Tādējādi tas neveica ieguldījumus, neko nezinot par nozari. |
| --- | --- |

(118)

Komisija arī piebilst, ka SACE kā uzņēmumam, kas darbojas ilgtermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas jomā, ir noteiktas zināšanas par kredītu apdrošināšanas riska tirgu. Tādējādi tas neveica ieguldījumus, neko nezinot par nozari.

| (119) | Rezumējot Komisija norāda, ka uzņēmējdarbības plāns tika sagatavots ex ante, palīdzot atzītam ārējam konsultantam, kas izpētīja jaunās tirgus iespējas un tās izklāstīja SACE pirms SACE BT izveides. Turklāt ieguldījums bija nepārprotami paredzēts jaunizveidotam uzņēmumam, un tā pamatā bija plāns, kurā iekļauts sīki izstrādāts tirgus prakses salīdzinājums, konkrētāk, salīdzinātas izmaksas un cenas, kā arī pienācīgi norādītas uzņēmuma izaugsmes un attīstības iespējas. Visbeidzot un kā papildu arguments jāņem vērā tas, ka pirmajos jaunizveidotā uzņēmuma darbības gados mātesuzņēmums rūpīgi pārraudzīja tā rezultātus un laicīgi veica korekcijas. |
| --- | --- |

(119)

Rezumējot Komisija norāda, ka uzņēmējdarbības plāns tika sagatavots ex ante, palīdzot atzītam ārējam konsultantam, kas izpētīja jaunās tirgus iespējas un tās izklāstīja SACE pirms SACE BT izveides. Turklāt ieguldījums bija nepārprotami paredzēts jaunizveidotam uzņēmumam, un tā pamatā bija plāns, kurā iekļauts sīki izstrādāts tirgus prakses salīdzinājums, konkrētāk, salīdzinātas izmaksas un cenas, kā arī pienācīgi norādītas uzņēmuma izaugsmes un attīstības iespējas. Visbeidzot un kā papildu arguments jāņem vērā tas, ka pirmajos jaunizveidotā uzņēmuma darbības gados mātesuzņēmums rūpīgi pārraudzīja tā rezultātus un laicīgi veica korekcijas.

| (120) | Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos apstākļus un jo īpaši no SACE BT otrā un trešā uzņēmējdarbības pīlāra gaidāmo peļņas līmeni, kas tobrīd bija detalizēti izpētīts, var secināt, ka iecere gūt pienācīgu peļņu no sākotnējā kapitāla ieguldījuma, t. i., no pirmā pasākuma, bija reālistiska un atbilstīga tirgus praksei. |
| --- | --- |

(120)

Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos apstākļus un jo īpaši no SACE BT otrā un trešā uzņēmējdarbības pīlāra gaidāmo peļņas līmeni, kas tobrīd bija detalizēti izpētīts, var secināt, ka iecere gūt pienācīgu peļņu no sākotnējā kapitāla ieguldījuma, t. i., no pirmā pasākuma, bija reālistiska un atbilstīga tirgus praksei.

| (121) | Tāpēc jāsecina, ka SACE, ieguldot līdzekļus SACE BT, prasīja (kā liecina valdes sanāksmju protokoli un valdei sagatavotās piezīmes) un varēja pamatoti gaidīt pietiekamu peļņu no ieguldījuma. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc jāsecina, ka SACE, ieguldot līdzekļus SACE BT, prasīja (kā liecina valdes sanāksmju protokoli un valdei sagatavotās piezīmes) un varēja pamatoti gaidīt pietiekamu peļņu no ieguldījuma.

| (122) | Visbeidzot, tiek secināts, ka pirmais pasākums neradīja priekšrocību SACE BT. Tāpēc tas nav uzskatāms par atbalstu un nav jāvērtē tā atbilstība pārējiem valsts atbalsta kritērijiem. |
| --- | --- |

(122)

Visbeidzot, tiek secināts, ka pirmais pasākums neradīja priekšrocību SACE BT. Tāpēc tas nav uzskatāms par atbalstu un nav jāvērtē tā atbilstība pārējiem valsts atbalsta kritērijiem.

V.1.1.3.   Priekšrocības esība otrajā pasākumā

| (123) | Lēmuma par procedūras sākšanu 100. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai tirgus dalībnieki un mātesuzņēmums SACE veica pārapdrošināšanu atbilstīgi līdzvērtīgiem noteikumiem. Šķiet, ka ar pārapdrošināšanas segumu, ko netieši nodrošināja valsts (t. i., ar publiska eksporta kredītu apdrošinātāja SACE starpniecību), tika mākslīgi radīta jauda, kas nebūtu pieejama privātajā tirgū. Turklāt lēmuma par procedūras sākšanu 103. apsvērumā Komisija pieļāva iespēju, ka otrais pasākums radīja priekšrocību SACE BT. |
| --- | --- |

(123)

Lēmuma par procedūras sākšanu 100. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai tirgus dalībnieki un mātesuzņēmums SACE veica pārapdrošināšanu atbilstīgi līdzvērtīgiem noteikumiem. Šķiet, ka ar pārapdrošināšanas segumu, ko netieši nodrošināja valsts (t. i., ar publiska eksporta kredītu apdrošinātāja SACE starpniecību), tika mākslīgi radīta jauda, kas nebūtu pieejama privātajā tirgū. Turklāt lēmuma par procedūras sākšanu 103. apsvērumā Komisija pieļāva iespēju, ka otrais pasākums radīja priekšrocību SACE BT.

| (124) | Itālija un SACE neiesniedza jaunus faktus, kas mainītu lēmumā par procedūras sākšanu izklāstīto sākotnējo novērtējumu. |
| --- | --- |

(124)

Itālija un SACE neiesniedza jaunus faktus, kas mainītu lēmumā par procedūras sākšanu izklāstīto sākotnējo novērtējumu.

| (125) | Saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojuma 4.2. punktu dalībvalstīm viena gada laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas jāpārtrauc piešķirt konkrēta veida valsts atbalstu, tostarp tiešu vai netiešu ar valsts vai valsts atbalstīta eksporta kredītu apdrošinātāja starpniecību veiktu pārapdrošināšanu, kas izraisa pārapdrošināšanas seguma pārliecīgi zemu cenu vai mākslīgu tādas jaudas izveidi, kura nav raksturīga privātajam tirgum, ar noteikumiem, kuri ir labvēlīgāki nekā tie, kas pieejami no privātā pārapdrošināšanas tirgus (4.2. punkta f) apakšpunkts). Paziņojuma 4.2. punktā arī noteikts, ka pašreizējie papildu pārapdrošināšanas līgumi ir pieļaujami pārejas periodā ar nosacījumu, ka inter alia valsts pārapdrošināšana ir mazāk svarīgs elements visā apdrošinātāja pārapdrošināšanas portfelī un ka valsts pārapdrošināšana attiecībā uz nododamiem riskiem ir atklāta visiem kredītu apdrošinātājiem, kas atbilst kopīgo piemērotības kritēriju prasībām. Ir acīm redzams, ka šajā gadījumā pēdējie nosacījumi nav ievēroti, jo valsts uzņēmās lielāko pārapdrošināšanas seguma daļu. Turklāt tā nedarīja shēmu pieejamu visiem kredītu apdrošinātājiem. |
| --- | --- |

(125)

Saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojuma 4.2. punktu dalībvalstīm viena gada laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas jāpārtrauc piešķirt konkrēta veida valsts atbalstu, tostarp tiešu vai netiešu ar valsts vai valsts atbalstīta eksporta kredītu apdrošinātāja starpniecību veiktu pārapdrošināšanu, kas izraisa pārapdrošināšanas seguma pārliecīgi zemu cenu vai mākslīgu tādas jaudas izveidi, kura nav raksturīga privātajam tirgum, ar noteikumiem, kuri ir labvēlīgāki nekā tie, kas pieejami no privātā pārapdrošināšanas tirgus (4.2. punkta f) apakšpunkts). Paziņojuma 4.2. punktā arī noteikts, ka pašreizējie papildu pārapdrošināšanas līgumi ir pieļaujami pārejas periodā ar nosacījumu, ka inter alia valsts pārapdrošināšana ir mazāk svarīgs elements visā apdrošinātāja pārapdrošināšanas portfelī un ka valsts pārapdrošināšana attiecībā uz nododamiem riskiem ir atklāta visiem kredītu apdrošinātājiem, kas atbilst kopīgo piemērotības kritēriju prasībām. Ir acīm redzams, ka šajā gadījumā pēdējie nosacījumi nav ievēroti, jo valsts uzņēmās lielāko pārapdrošināšanas seguma daļu. Turklāt tā nedarīja shēmu pieejamu visiem kredītu apdrošinātājiem.

| (126) | Izvērtējot priekšrocības esību, Komisija vispirms pierādīs, ka pasākumu nevarēja īstenot atlikušajā tirgus daļā. Otrkārt, tā pierādīs, ka SACE nerīkojās kā privātais pārapdrošinātājs. Treškārt, Komisija pierādīs, ka, pat ņemot vērā to, ka SACE ir SACE BT mātesuzņēmums, nevar secināt, ka SACE rīkojās tā, kā šādā situācijā darītu privāts uzņēmums. Ceturtkārt, Komisija pierādīs, ka SACE nodrošinātais pārapdrošināšanas segums rada priekšrocību SACE BT. |
| --- | --- |

(126)

Izvērtējot priekšrocības esību, Komisija vispirms pierādīs, ka pasākumu nevarēja īstenot atlikušajā tirgus daļā. Otrkārt, tā pierādīs, ka SACE nerīkojās kā privātais pārapdrošinātājs. Treškārt, Komisija pierādīs, ka, pat ņemot vērā to, ka SACE ir SACE BT mātesuzņēmums, nevar secināt, ka SACE rīkojās tā, kā šādā situācijā darītu privāts uzņēmums. Ceturtkārt, Komisija pierādīs, ka SACE nodrošinātais pārapdrošināšanas segums rada priekšrocību SACE BT.

| (127) | Komisija ievēroja, ka, lai atjaunotu 2009. gada pārapdrošināšanas līgumus, SACE BT2009. gada 30. janvārī no tirgus dalībniekiem izdevās iegūt 25,85 % no vajadzīgā papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par 2009. gadā nododamo kredītu risku (102). Vairākiem tirgus dalībniekiem tika piedāvāts nodrošināt atlikušo pārapdrošināšanas seguma daļu, taču neraugoties uz tai piedēvēto rentabilitāti tie šo iespēju noraidīja (nepiedalīties nolēma 16 uzņēmēji). Tāpēc “pēc vairākiem mēģinājumiem panākt vienošanos ar tirgus dalībniekiem” (103)
  SACE BT nolēma lūgt atlikušo papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma daļu SACE. SACE2009. gada 5. jūnijā piešķīra 74,15 % no papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem par prioritāti, jaudu un prēmiju kā privātie apdrošinātāji. Tāpēc ir skaidrs, ka SACE piešķirtos 74,15 % no papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma nevarētu iegūt no pārējiem tirgus dalībniekiem (104). |
| --- | --- |

(127)

Komisija ievēroja, ka, lai atjaunotu 2009. gada pārapdrošināšanas līgumus, SACE BT2009. gada 30. janvārī no tirgus dalībniekiem izdevās iegūt 25,85 % no vajadzīgā papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma par 2009. gadā nododamo kredītu risku (102). Vairākiem tirgus dalībniekiem tika piedāvāts nodrošināt atlikušo pārapdrošināšanas seguma daļu, taču neraugoties uz tai piedēvēto rentabilitāti tie šo iespēju noraidīja (nepiedalīties nolēma 16 uzņēmēji). Tāpēc “pēc vairākiem mēģinājumiem panākt vienošanos ar tirgus dalībniekiem” (103)
  SACE BT nolēma lūgt atlikušo papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma daļu SACE. SACE2009. gada 5. jūnijā piešķīra 74,15 % no papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem par prioritāti, jaudu un prēmiju kā privātie apdrošinātāji. Tāpēc ir skaidrs, ka SACE piešķirtos 74,15 % no papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma nevarētu iegūt no pārējiem tirgus dalībniekiem (104).

| (128) | Lai noskaidrotu, vai šie pasākumi uzskatāmi par priekšrocību, ir arī jāpārliecinās, ka, īstenojot šo pasākumu, SACE nerīkojās tā, kā līdzīgos apstākļos darītu privātais apdrošinātājs. Komisija ievēroja, ka Itālija un SACE atzina, ka vispasaules finanšu krīze ievērojami ietekmēja pasaules pārapdrošināšanas tirgu un ierobežoja pārapdrošināšanas iespējas 2009. gadā. Tāpēc vairāki privātie pārapdrošinātāji ievērojami samazināja savu kredītu apdrošināšanas jaudu, samazinot darbības apmēru šajā nozarē, un pievērsās ienesīgākām jomām, tādējādi ietekmējot kredītu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas seguma pieejamību tirgū. Otrkārt, viens no iemesliem, kāpēc SACE BT neizdevās atrast pārapdrošināšanas segumu tirgū, bija tā sarežģītais finansiālais stāvoklis, un vairāki privātie pārapdrošinātāji, kas piedalījās diskusijās par SACE BT pārapdrošināšanas seguma atjaunošanu, bija pauduši bažas par uzņēmuma stāvokli. SACE BT 2008. gadā reģistrēja ievērojamus zaudējumus (aptuveni EUR 29,5 miljonus). Šie vājie rezultāti nozīmē, ka pārapdrošināšanas risks ir lielāks (105). To pārapdrošinātāju rīcība, kuri iesaistījās pārapdrošināšanā, liecina, ka privātais pārapdrošinātājs, ja tam nepiedāvātu ievērojami lielāku pārapdrošināšanas nodevu, tik riskantā darījumā iesaistītos tikai daļēji. Tas noteikti nepiekristu segt veselus 74 % no seguma un to nedarītu atbilstīgi tādiem pašiem noteikumiem, kādus daudz mazākai pārapdrošināšanas seguma procentuālajai daļai piemēroja pārējie pārapdrošinātāji. Racionāls ieguldītājs būtu pieprasījis tādu nodevu, kuras apmērs atbilst riska līmenim, kas bija lielāks nekā citiem (106). Tādējādi SACE piemērotajai nodevai patiesībā vajadzēja būt lielākai nekā nodevai, ko par daudz mazāku pārapdrošināšanas seguma procentuālo daļu pieprasīja pieci privātie pārapdrošinātāji (107). Tāpēc atbalsta summu, kas piešķirta, īstenojot otro pasākumu, Komisija aprēķina no pārapdrošināšanas nodevas, ko par tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu pieprasītu privātais pārapdrošinātājs, atņemot nodevu, ko iekasēja no SACE BT. Saskaņā ar Komisijas tiesu praksi (108) Komisija uzskata, ka nodevai par tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu un risku vajadzēja būt vismaz par 10 % lielākai nekā nodeva, ko par mazāku pārapdrošināšanas daļu un risku pieprasīja privātie pārapdrošinātāji. Tā kā SACE BT izmaksāja SACE EUR 1,56 miljonus, atbalsta summa ir EUR 156 000. Visbeidzot, Komisija piebilst, ka, piešķirot tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu vienam uzņēmumam, iespējams, tika pārkāpti uzņēmuma vispārējie pārapdrošināšanas principi, t. i., “pārapdrošināšanas līgumu dalībnieku skaits ir pietiekams, lai nodrošinātu atbilstīgu riska sadalījumu” (109). Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka SACE nerīkojās kā privātais pārapdrošinātājs. |
| --- | --- |

(128)

Lai noskaidrotu, vai šie pasākumi uzskatāmi par priekšrocību, ir arī jāpārliecinās, ka, īstenojot šo pasākumu, SACE nerīkojās tā, kā līdzīgos apstākļos darītu privātais apdrošinātājs. Komisija ievēroja, ka Itālija un SACE atzina, ka vispasaules finanšu krīze ievērojami ietekmēja pasaules pārapdrošināšanas tirgu un ierobežoja pārapdrošināšanas iespējas 2009. gadā. Tāpēc vairāki privātie pārapdrošinātāji ievērojami samazināja savu kredītu apdrošināšanas jaudu, samazinot darbības apmēru šajā nozarē, un pievērsās ienesīgākām jomām, tādējādi ietekmējot kredītu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas seguma pieejamību tirgū. Otrkārt, viens no iemesliem, kāpēc SACE BT neizdevās atrast pārapdrošināšanas segumu tirgū, bija tā sarežģītais finansiālais stāvoklis, un vairāki privātie pārapdrošinātāji, kas piedalījās diskusijās par SACE BT pārapdrošināšanas seguma atjaunošanu, bija pauduši bažas par uzņēmuma stāvokli. SACE BT 2008. gadā reģistrēja ievērojamus zaudējumus (aptuveni EUR 29,5 miljonus). Šie vājie rezultāti nozīmē, ka pārapdrošināšanas risks ir lielāks (105). To pārapdrošinātāju rīcība, kuri iesaistījās pārapdrošināšanā, liecina, ka privātais pārapdrošinātājs, ja tam nepiedāvātu ievērojami lielāku pārapdrošināšanas nodevu, tik riskantā darījumā iesaistītos tikai daļēji. Tas noteikti nepiekristu segt veselus 74 % no seguma un to nedarītu atbilstīgi tādiem pašiem noteikumiem, kādus daudz mazākai pārapdrošināšanas seguma procentuālajai daļai piemēroja pārējie pārapdrošinātāji. Racionāls ieguldītājs būtu pieprasījis tādu nodevu, kuras apmērs atbilst riska līmenim, kas bija lielāks nekā citiem (106). Tādējādi SACE piemērotajai nodevai patiesībā vajadzēja būt lielākai nekā nodevai, ko par daudz mazāku pārapdrošināšanas seguma procentuālo daļu pieprasīja pieci privātie pārapdrošinātāji (107). Tāpēc atbalsta summu, kas piešķirta, īstenojot otro pasākumu, Komisija aprēķina no pārapdrošināšanas nodevas, ko par tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu pieprasītu privātais pārapdrošinātājs, atņemot nodevu, ko iekasēja no SACE BT. Saskaņā ar Komisijas tiesu praksi (108) Komisija uzskata, ka nodevai par tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu un risku vajadzēja būt vismaz par 10 % lielākai nekā nodeva, ko par mazāku pārapdrošināšanas daļu un risku pieprasīja privātie pārapdrošinātāji. Tā kā SACE BT izmaksāja SACE EUR 1,56 miljonus, atbalsta summa ir EUR 156 000. Visbeidzot, Komisija piebilst, ka, piešķirot tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu vienam uzņēmumam, iespējams, tika pārkāpti uzņēmuma vispārējie pārapdrošināšanas principi, t. i., “pārapdrošināšanas līgumu dalībnieku skaits ir pietiekams, lai nodrošinātu atbilstīgu riska sadalījumu” (109). Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija secina, ka SACE nerīkojās kā privātais pārapdrošinātājs.

| (129) | Attiecībā uz jautājumu par to, vai mātesuzņēmums būtu nodrošinājis tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu, ja tā meitasuzņēmums nespētu par piedāvāto cenu atrast pietiekami lielu segumu tirgū, jānorāda, ka šāds pārapdrošināšanas līgums palielina meitasuzņēmuma darbību ietekmi uz mātesuzņēmumu. Šajā gadījumā jānorāda, ka SACE 2009. gadā bija vajadzīga apjomīga rekapitalizācija un pārapdrošināšana. Tāpēc lēmums par šā pasākuma īstenošanu bija jāanalizē papildus lēmumiem par trešā un ceturtā pasākuma īstenošanu. Tiešām, SACE valde SACE BT atbalstīšanas nolūkā (110) otro, trešo un ceturto pasākumu apsvēra jau 2009. gada 26. maijā (111). Kā tiks secināts šo pasākumu novērtējumā, privātais ieguldītājs nevis turpinātu rekapitalizāciju, bet gan ļautu uzņēmumam bankrotēt. Tāpēc jāsecina, ka privātais mātesuzņēmums nebūtu īstenojis otro pasākumu, kas vēl vairāk palielināja meitasuzņēmuma ietekmi uz mātesuzņēmumu. |
| --- | --- |

(129)

Attiecībā uz jautājumu par to, vai mātesuzņēmums būtu nodrošinājis tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu, ja tā meitasuzņēmums nespētu par piedāvāto cenu atrast pietiekami lielu segumu tirgū, jānorāda, ka šāds pārapdrošināšanas līgums palielina meitasuzņēmuma darbību ietekmi uz mātesuzņēmumu. Šajā gadījumā jānorāda, ka SACE 2009. gadā bija vajadzīga apjomīga rekapitalizācija un pārapdrošināšana. Tāpēc lēmums par šā pasākuma īstenošanu bija jāanalizē papildus lēmumiem par trešā un ceturtā pasākuma īstenošanu. Tiešām, SACE valde SACE BT atbalstīšanas nolūkā (110) otro, trešo un ceturto pasākumu apsvēra jau 2009. gada 26. maijā (111). Kā tiks secināts šo pasākumu novērtējumā, privātais ieguldītājs nevis turpinātu rekapitalizāciju, bet gan ļautu uzņēmumam bankrotēt. Tāpēc jāsecina, ka privātais mātesuzņēmums nebūtu īstenojis otro pasākumu, kas vēl vairāk palielināja meitasuzņēmuma ietekmi uz mātesuzņēmumu.

| (130) | Visbeidzot, par to, vai pārapdrošināšana radīja SACE BT priekšrocību, jānorāda, kā apstiprināja SACE (skatīt 70. apsvērumu), ka, pateicoties pasākumam, SACE BT varēja palielināt savu kredītu apdrošināšanas jaudu un tādējādi uzņemties vairāk līgumu nekā pretējā gadījumā. Ja pasākums nebūtu īstenots, SACE BT būtu nācies segt šos riskus savā bilancē/vairāk apdraudēt savu kapitālu vai piedāvāt lielāku (vismaz par 10 %) prēmiju, lai iegūtu pārapdrošināšanas segumu (skatīt 128. apsvērumu). Tādējādi pēc pasākuma īstenošanas SACE BT varēja iegūt pārapdrošināšanas segumu par zemāku cenu, savukārt, pateicoties pārapdrošināšanai, tas varēja uzņemties vairāk apdrošināšanas līgumu nekā spētu tad, ja SACE nepiešķirtu pārapdrošināšanas finansējumu, vai pats uzņemties mazāku risku. |
| --- | --- |

(130)

Visbeidzot, par to, vai pārapdrošināšana radīja SACE BT priekšrocību, jānorāda, kā apstiprināja SACE (skatīt 70. apsvērumu), ka, pateicoties pasākumam, SACE BT varēja palielināt savu kredītu apdrošināšanas jaudu un tādējādi uzņemties vairāk līgumu nekā pretējā gadījumā. Ja pasākums nebūtu īstenots, SACE BT būtu nācies segt šos riskus savā bilancē/vairāk apdraudēt savu kapitālu vai piedāvāt lielāku (vismaz par 10 %) prēmiju, lai iegūtu pārapdrošināšanas segumu (skatīt 128. apsvērumu). Tādējādi pēc pasākuma īstenošanas SACE BT varēja iegūt pārapdrošināšanas segumu par zemāku cenu, savukārt, pateicoties pārapdrošināšanai, tas varēja uzņemties vairāk apdrošināšanas līgumu nekā spētu tad, ja SACE nepiešķirtu pārapdrošināšanas finansējumu, vai pats uzņemties mazāku risku.

| (131) | Komisija secina, ka otrais pasākums radīja SACE BT priekšrocību, kuras apmērs atbilst starpībai starp SACE BT faktiski samaksāto nodevu un par vismaz 10 % lielāku nodevu, ko, ņemot vērā lielāku riska līmeni, būtu pieprasījis privātais pārapdrošinātājs. |
| --- | --- |

(131)

Komisija secina, ka otrais pasākums radīja SACE BT priekšrocību, kuras apmērs atbilst starpībai starp SACE BT faktiski samaksāto nodevu un par vismaz 10 % lielāku nodevu, ko, ņemot vērā lielāku riska līmeni, būtu pieprasījis privātais pārapdrošinātājs.

V.1.1.4.   Priekšrocības esība trešajā un ceturtajā pasākumā

| (132) | Lēmuma par procedūras sākšanu 107. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai privātais uzņēmējs būtu ieguldījis SACE BT summu, kas patlaban tiek izvērtēta. Kā atzina Itālijas iestādes, ar trešo un ceturto pasākumu tika segts kapitāls, kas SACE BT bija vajadzīgs, lai risinātu finanšu krīzes radītos sarežģījumus (112). SACE BT valdes 2009. gada 31. marta sanāksmē apspriežamajā dokumentā (materiale per discussione) ir norādīts, ka SACE BT“vajadzīga rekapitalizācija (ricapitalizzazione) līdz EUR 70 miljonu apmērā, lai nodrošinātu pietiekamus aktīvus rezervju segumam 2009. gada beigās” (113). Šajā dokumentā arī norādīts, ka jau 2009. gada pirmā pusgada beigās nepietika aktīvu, ar ko nodrošināt rezerves kapitālu, t. i., 2009. gada jūnija beigās bija vajadzīgi EUR 23 miljoni, bet 2009. gada beigās – EUR 68 miljoni. Lēmumā par procedūras sākšanu izteikts pieņēmums, ka SACE BT nespēja segt 2008. gada beigās reģistrētos zaudējumus un tobrīd tam nepietika aktīvu, ar ko segt rezerves. Šķiet, ka SACE BT nebūtu izdevies uzņēmumā iepludināto kapitālu piesaistīt tirgū, jo tā prognozētā rentabilitāte nebija pietiekami liela. Nav pierādījumu par to, ka SACE BT vērtība tolaik bija pozitīva. |
| --- | --- |

(132)

Lēmuma par procedūras sākšanu 107. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai privātais uzņēmējs būtu ieguldījis SACE BT summu, kas patlaban tiek izvērtēta. Kā atzina Itālijas iestādes, ar trešo un ceturto pasākumu tika segts kapitāls, kas SACE BT bija vajadzīgs, lai risinātu finanšu krīzes radītos sarežģījumus (112). SACE BT valdes 2009. gada 31. marta sanāksmē apspriežamajā dokumentā (materiale per discussione) ir norādīts, ka SACE BT“vajadzīga rekapitalizācija (ricapitalizzazione) līdz EUR 70 miljonu apmērā, lai nodrošinātu pietiekamus aktīvus rezervju segumam 2009. gada beigās” (113). Šajā dokumentā arī norādīts, ka jau 2009. gada pirmā pusgada beigās nepietika aktīvu, ar ko nodrošināt rezerves kapitālu, t. i., 2009. gada jūnija beigās bija vajadzīgi EUR 23 miljoni, bet 2009. gada beigās – EUR 68 miljoni. Lēmumā par procedūras sākšanu izteikts pieņēmums, ka SACE BT nespēja segt 2008. gada beigās reģistrētos zaudējumus un tobrīd tam nepietika aktīvu, ar ko segt rezerves. Šķiet, ka SACE BT nebūtu izdevies uzņēmumā iepludināto kapitālu piesaistīt tirgū, jo tā prognozētā rentabilitāte nebija pietiekami liela. Nav pierādījumu par to, ka SACE BT vērtība tolaik bija pozitīva.

| (133) | Lēmuma par procedūras sākšanu 108. apsvērumā Komisija aicināja Itāliju komentēt, vai trešais pasākums bija vajadzīgs SACE BT darbības turpināšanai, un, ja tā, iesniegt prognozētās izmaksas, kas SACE varētu rasties, ja tas pārdotu vai likvidētu SACE BT. Komisija norādīja, ka mātesuzņēmums veiktu meitasuzņēmuma rekapitalizāciju tikai tad, ja būtu pamatoti uzskatīt, ka atbalstītais uzņēmums atsāks gūt peļņu (114). Tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs nebūtu iepludinājis SACE BT papildu kapitālu, ja finansiāli tas izmaksātu dārgāk nekā attiecīgo aktīvu likvidēšana (piemēram, pārdodot attiecīgo ieguldījumu). |
| --- | --- |

(133)

Lēmuma par procedūras sākšanu 108. apsvērumā Komisija aicināja Itāliju komentēt, vai trešais pasākums bija vajadzīgs SACE BT darbības turpināšanai, un, ja tā, iesniegt prognozētās izmaksas, kas SACE varētu rasties, ja tas pārdotu vai likvidētu SACE BT. Komisija norādīja, ka mātesuzņēmums veiktu meitasuzņēmuma rekapitalizāciju tikai tad, ja būtu pamatoti uzskatīt, ka atbalstītais uzņēmums atsāks gūt peļņu (114). Tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs nebūtu iepludinājis SACE BT papildu kapitālu, ja finansiāli tas izmaksātu dārgāk nekā attiecīgo aktīvu likvidēšana (piemēram, pārdodot attiecīgo ieguldījumu).

| (134) | Lēmuma par procedūras sākšanu 111. un 117. apsvērumā Komisija pauda šaubas par trešā un ceturtā pasākuma atbilstību TEIP. Komisija arī piebilda, ka abi pasākumi, šķiet, radīja SACE BT priekšrocību. |
| --- | --- |

(134)

Lēmuma par procedūras sākšanu 111. un 117. apsvērumā Komisija pauda šaubas par trešā un ceturtā pasākuma atbilstību TEIP. Komisija arī piebilda, ka abi pasākumi, šķiet, radīja SACE BT priekšrocību.

| (135) | Lēmumā par procedūras sākšanu (109. apsvērumā) norādīts, ka galvenais elements ir ieguldījuma veikšanas laikā pieejamais plāns. Plānam ir izšķirīga nozīme, jo privātais ieguldītājs uzņēmumā, kas negūst peļņu, ieguldīs jaunu kapitālu tikai tad, ja būs pārliecināts, ka izdosies atjaunot pietiekamu rentabilitātes līmeni. Citādi ieguldīto kapitālu izmantotu tikai uzņēmuma esošā parāda nomaksāšanai, nenodrošinot, ka tas nākotnē atsāks gūt peļņu (115). Ja nebūtu pārliecinoša “pārstrukturēšanas plāna”, racionāls privātais ieguldītājs neveiktu ieguldījumu (116). |
| --- | --- |

(135)

Lēmumā par procedūras sākšanu (109. apsvērumā) norādīts, ka galvenais elements ir ieguldījuma veikšanas laikā pieejamais plāns. Plānam ir izšķirīga nozīme, jo privātais ieguldītājs uzņēmumā, kas negūst peļņu, ieguldīs jaunu kapitālu tikai tad, ja būs pārliecināts, ka izdosies atjaunot pietiekamu rentabilitātes līmeni. Citādi ieguldīto kapitālu izmantotu tikai uzņēmuma esošā parāda nomaksāšanai, nenodrošinot, ka tas nākotnē atsāks gūt peļņu (115). Ja nebūtu pārliecinoša “pārstrukturēšanas plāna”, racionāls privātais ieguldītājs neveiktu ieguldījumu (116).

| (136) | Komisija norādīja, ka uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam SACE BT paredzēja galvenokārt pasākumus tirgus daļas palielināšanai un darbības izvēršanai, nevis rentabilitātes atjaunošanai, piemēram, izmaksu samazināšanu un uzņēmējdarbības modeļa pārstrukturēšanu. SACE BT plānoja palielināt savu tirgus daļu kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgū līdz 15 % 2011. gadā un līdz 2011. gadam kļūt par otro lielāko kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieku. SACE BT prognozēja, ka 2009. gadā tas būs trešais vai ceturtais lielākais kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgus dalībnieks. Attiecībā uz SACE BT izplatības tīklu plānā inter alia paredzēts novērtēt iespējamos turpmākos iegādes darījumus.Turklāt uzņēmējdarbības plānā inter alia ņemti vērā ārēji faktori, piemēram, ekonomikas un tirgus stāvokļa uzlabošanās, kā arī progresīva pārapdrošināšanas tirgus atvēršana no 2011. gada, nevis iekšējas pārmaiņas. |
| --- | --- |

(136)

Komisija norādīja, ka uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam SACE BT paredzēja galvenokārt pasākumus tirgus daļas palielināšanai un darbības izvēršanai, nevis rentabilitātes atjaunošanai, piemēram, izmaksu samazināšanu un uzņēmējdarbības modeļa pārstrukturēšanu. SACE BT plānoja palielināt savu tirgus daļu kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgū līdz 15 % 2011. gadā un līdz 2011. gadam kļūt par otro lielāko kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieku. SACE BT prognozēja, ka 2009. gadā tas būs trešais vai ceturtais lielākais kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgus dalībnieks. Attiecībā uz SACE BT izplatības tīklu plānā inter alia paredzēts novērtēt iespējamos turpmākos iegādes darījumus.Turklāt uzņēmējdarbības plānā inter alia ņemti vērā ārēji faktori, piemēram, ekonomikas un tirgus stāvokļa uzlabošanās, kā arī progresīva pārapdrošināšanas tirgus atvēršana no 2011. gada, nevis iekšējas pārmaiņas.

| (137) | Fakti, ko Itālija un SACE iesniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, nav mainījuši lēmumā par procedūras sākšanu pausto Komisijas sākotnējo novērtējumu. |
| --- | --- |

(137)

Fakti, ko Itālija un SACE iesniedza oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, nav mainījuši lēmumā par procedūras sākšanu pausto Komisijas sākotnējo novērtējumu.

| (138) | Komisijas nostāja par to, ka trešais un ceturtais pasākums ir uzskatāmi par kapitāla palielināšanu (aumenti di capitale), nav mainījusies. Lai gan saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju ar šīm darbībām netika palielināts pamatkapitāls (capitale sociale), Komisija norāda, ka ar tām, nododot mātesuzņēmuma SACE līdzekļus SACE BT kapitālam (117), tika labvēlīgi ietekmēts pašu kapitāls (patrimonio netto), kas ietilpst plašākā kategorijā nekā pamatkapitāls (capitale sociale). |
| --- | --- |

(138)

Komisijas nostāja par to, ka trešais un ceturtais pasākums ir uzskatāmi par kapitāla palielināšanu (aumenti di capitale), nav mainījusies. Lai gan saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju ar šīm darbībām netika palielināts pamatkapitāls (capitale sociale), Komisija norāda, ka ar tām, nododot mātesuzņēmuma SACE līdzekļus SACE BT kapitālam (117), tika labvēlīgi ietekmēts pašu kapitāls (patrimonio netto), kas ietilpst plašākā kategorijā nekā pamatkapitāls (capitale sociale).

| (139) | Saskaņā ar SACE sniegto informāciju, lemjot par SACE BT rekapitalizāciju, tika ņemta vērā plānotā rentabilitātes atjaunošana 2011. gadā. |
| --- | --- |

(139)

Saskaņā ar SACE sniegto informāciju, lemjot par SACE BT rekapitalizāciju, tika ņemta vērā plānotā rentabilitātes atjaunošana 2011. gadā.

| (140) | Tomēr Komisija atgādina, ka, īstenojot trešo pasākumu, SACE neizmantoja atjauninātas finanšu prognozes vai uzņēmējdarbības plānu, kurā būtu ņemts vērā kapitāla papildinājums un jaunākie finanšu dati. Tāpēc SACE nebija pamata prognozēt SACE BT rentabilitātes atjaunošanu. |
| --- | --- |

(140)

Tomēr Komisija atgādina, ka, īstenojot trešo pasākumu, SACE neizmantoja atjauninātas finanšu prognozes vai uzņēmējdarbības plānu, kurā būtu ņemts vērā kapitāla papildinājums un jaunākie finanšu dati. Tāpēc SACE nebija pamata prognozēt SACE BT rentabilitātes atjaunošanu.

| (141) | Galvenais dokuments, ko SACE ņēma vērā, īstenojot ceturto pasākumu, ir uzņēmējdarbības plāns 2010.–2011. gadam. Komisija piebilst, ka šis uzņēmējdarbības plāns bija ļoti īss dokuments, kurā tikai izklāstīta nelabvēlīgā situācija tirgū un attiecībā uz SACE BT sniegti tikai daži svarīgākie finanšu rādītāji un skaitļi par 2010. un 2011. gadu. Konkrētāk, uzņēmējdarbības plānā norādītie dati liecināja par tirgus situācijas pasliktināšanos (zaudējumu rādītājs pastāvīgi palielinājās un, salīdzinot ar 2007. gadu, tas 2008. gadā pieauga par 71,4 %) un zaudējumiem, kuru apmērs bija aptuveni puse no nozares apgrozījuma. Saistībā ar to plānā bija prognozēts, ka ievērojami uzlabosies SACE BT kredītu apdrošināšanas rādītāji, lai 2011. gadā varētu panākt bezzaudējumu slieksni (skatīt 5. tabulu). Taču tajā nebija sīki izklāstītas cenu izmaiņas un tas, kā šajā nolūkā tiks panākta cenu pazemināšana. |
| --- | --- |

(141)

Galvenais dokuments, ko SACE ņēma vērā, īstenojot ceturto pasākumu, ir uzņēmējdarbības plāns 2010.–2011. gadam. Komisija piebilst, ka šis uzņēmējdarbības plāns bija ļoti īss dokuments, kurā tikai izklāstīta nelabvēlīgā situācija tirgū un attiecībā uz SACE BT sniegti tikai daži svarīgākie finanšu rādītāji un skaitļi par 2010. un 2011. gadu. Konkrētāk, uzņēmējdarbības plānā norādītie dati liecināja par tirgus situācijas pasliktināšanos (zaudējumu rādītājs pastāvīgi palielinājās un, salīdzinot ar 2007. gadu, tas 2008. gadā pieauga par 71,4 %) un zaudējumiem, kuru apmērs bija aptuveni puse no nozares apgrozījuma. Saistībā ar to plānā bija prognozēts, ka ievērojami uzlabosies SACE BT kredītu apdrošināšanas rādītāji, lai 2011. gadā varētu panākt bezzaudējumu slieksni (skatīt 5. tabulu). Taču tajā nebija sīki izklāstītas cenu izmaiņas un tas, kā šajā nolūkā tiks panākta cenu pazemināšana.

| (142) | Jāuzsver, ka uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam bija prognozēta tikai bezzaudējumu sliekšņa sasniegšana 2011. gadā, taču tajā nebija norāžu par situācijas uzlabošanos pēc 2011. gada un aplēšu par SACE BT turpmāko rentabilitāti pēc šā datuma (patiesībā plānā pat nebija pieminēta iespējamība, ka uzņēmums pēc 2011. gada varētu gūt peļņu). Turklāt plānā bija minēts tikai mērķis pārtraukt zaudējumus un palielināt uzņēmuma tirgus daļu. Peļņa netika prognozēta. Komisija uzskata, ka apdomīgs tirgus principu vadīts ieguldītājs būtu pieprasījis uzticamas aplēses par pienācīgas turpmākās rentabilitātes atjaunošanu. |
| --- | --- |

(142)

Jāuzsver, ka uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam bija prognozēta tikai bezzaudējumu sliekšņa sasniegšana 2011. gadā, taču tajā nebija norāžu par situācijas uzlabošanos pēc 2011. gada un aplēšu par SACE BT turpmāko rentabilitāti pēc šā datuma (patiesībā plānā pat nebija pieminēta iespējamība, ka uzņēmums pēc 2011. gada varētu gūt peļņu). Turklāt plānā bija minēts tikai mērķis pārtraukt zaudējumus un palielināt uzņēmuma tirgus daļu. Peļņa netika prognozēta. Komisija uzskata, ka apdomīgs tirgus principu vadīts ieguldītājs būtu pieprasījis uzticamas aplēses par pienācīgas turpmākās rentabilitātes atjaunošanu.

| (143) | Lasot to SACE valdes sanāksmju protokolus, kurās tika apstiprināts trešais un ceturtais pasākums, šķiet, ka valde atbalstīja kapitalizācijas pasākumus, lai segtu zaudējumus un izpildītu regulatīvās prasības, tādējādi ļaujot uzņēmumam turpināt darbību. Šajos protokolos netika pieminēti ar uzņēmuma turpmāko rentabilitāti saistīti apsvērumi. Valde neapsvēra iespēju likvidēt SACE BT, salīdzinot likvidēšanas scenāriju ar izvēlēto risinājumu iepludināt papildu kapitālu uzņēmumā, kas nonācis grūtībās. Tāpēc tā nepieprasīja un neizskatīja likvidācijas izmaksu aplēses un līdz ar to nevarēja secināt, ka kapitāla papildināšana nodrošinātu labāku finansiālo iznākumu nekā uzņēmuma likvidēšana. |
| --- | --- |

(143)

Lasot to SACE valdes sanāksmju protokolus, kurās tika apstiprināts trešais un ceturtais pasākums, šķiet, ka valde atbalstīja kapitalizācijas pasākumus, lai segtu zaudējumus un izpildītu regulatīvās prasības, tādējādi ļaujot uzņēmumam turpināt darbību. Šajos protokolos netika pieminēti ar uzņēmuma turpmāko rentabilitāti saistīti apsvērumi. Valde neapsvēra iespēju likvidēt SACE BT, salīdzinot likvidēšanas scenāriju ar izvēlēto risinājumu iepludināt papildu kapitālu uzņēmumā, kas nonācis grūtībās. Tāpēc tā nepieprasīja un neizskatīja likvidācijas izmaksu aplēses un līdz ar to nevarēja secināt, ka kapitāla papildināšana nodrošinātu labāku finansiālo iznākumu nekā uzņēmuma likvidēšana.

| (144) | Tāpēc Komisija secina, ka, pieņemot lēmumus par attiecīgajiem pasākumiem, SACE neizvērtēja, vai nodrošināt papildu kapitālu tam kā akcionāram bija ekonomiski izdevīgāk nekā likvidēt meitasuzņēmumu. Tābrīža tirgus apstākļos un bez SACE BT rentabilitātes prognozēm apdomīgs privātais uzņēmējs nebūtu veicis ieguldījumu, neapsverot šos jautājumus. Tāpēc vien var secināt, ka SACE nerīkojās kā apdomīgs privātais uzņēmējs, un tādējādi ar trešo un ceturto pasākumu piešķirtie kapitāla papildinājumi būtu jāuzskata par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(144)

Tāpēc Komisija secina, ka, pieņemot lēmumus par attiecīgajiem pasākumiem, SACE neizvērtēja, vai nodrošināt papildu kapitālu tam kā akcionāram bija ekonomiski izdevīgāk nekā likvidēt meitasuzņēmumu. Tābrīža tirgus apstākļos un bez SACE BT rentabilitātes prognozēm apdomīgs privātais uzņēmējs nebūtu veicis ieguldījumu, neapsverot šos jautājumus. Tāpēc vien var secināt, ka SACE nerīkojās kā apdomīgs privātais uzņēmējs, un tādējādi ar trešo un ceturto pasākumu piešķirtie kapitāla papildinājumi būtu jāuzskata par valsts atbalstu.

| (145) | Pilnīguma labad Komisija piebilst, ka tā nevar atbalstīt SACE argumentu par to, ka, lai pārliecinātu apdomīgu privāto ieguldītāju iepludināt uzņēmumā papildu kapitālu, pietiktu ar atbilstību regulatīvajām kapitāla prasībām. Kā norādīts Komisijas paziņojumā par EEK līguma 92. un 93. panta piemērošanu (“TEIP paziņojums”) (118), bieži tiesību aktos ir noteikts, ka ieguldītājiem jāiegulda papildu pašu kapitāls uzņēmumos, kuru kapitāla bāzi līdz iepriekš noteiktam apmēram ir noplicinājuši pastāvīgi zaudējumi. Lai atbildētu uz dalībvalstu apgalvojumiem par to, ka šādus kapitāla papildinājumus nevar uzskatīt par atbalstu, jo uzņēmumi tikai pilda likumā paredzētu noteikumu, TEIP paziņojumā norādīts, ka privātie ieguldītāji, nonākot šādā situācijā, apsvērtu visas pārējās iespējas, tostarp likvidēšanu vai darbības samazināšanu (119), un izvēlētos finansiāli izdevīgāko. |
| --- | --- |

(145)

Pilnīguma labad Komisija piebilst, ka tā nevar atbalstīt SACE argumentu par to, ka, lai pārliecinātu apdomīgu privāto ieguldītāju iepludināt uzņēmumā papildu kapitālu, pietiktu ar atbilstību regulatīvajām kapitāla prasībām. Kā norādīts Komisijas paziņojumā par EEK līguma 92. un 93. panta piemērošanu (“TEIP paziņojums”) (118), bieži tiesību aktos ir noteikts, ka ieguldītājiem jāiegulda papildu pašu kapitāls uzņēmumos, kuru kapitāla bāzi līdz iepriekš noteiktam apmēram ir noplicinājuši pastāvīgi zaudējumi. Lai atbildētu uz dalībvalstu apgalvojumiem par to, ka šādus kapitāla papildinājumus nevar uzskatīt par atbalstu, jo uzņēmumi tikai pilda likumā paredzētu noteikumu, TEIP paziņojumā norādīts, ka privātie ieguldītāji, nonākot šādā situācijā, apsvērtu visas pārējās iespējas, tostarp likvidēšanu vai darbības samazināšanu (119), un izvēlētos finansiāli izdevīgāko.

| (146) | Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka SACE varēja ļaut SACE BT bankrotēt, jo uzņēmums ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību. SACE nebūtu jāatbild par SACE BT saistībām. SACE nekļūdās, apgalvojot, ka privātie ieguldītāji var ņemt vērā arī citus apsvērumus, piemēram, publisko tēlu (120). Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā ENI/Lanerossi mātesuzņēmuma rīcību, īslaicīgi sedzot zaudējumus, ko radījis meitasuzņēmums, “kas nonācis grūtībās, taču attiecīgā gadījumā pēc reorganizācijas spētu atjaunot rentabilitāti”, varētu uzskatīt par pamatotu tad, ja tas būtu ņēmis vērā ne tikai izredzes gūt netiešu materiālu labumu, bet arī citus apsvērumus, t. i., uzņēmumu grupas publiskā tēla aizsargāšanu un tās darbības virziena maiņu (121). Tomēr Tiesa nolēma, ka, ja kapitāla ieguldījumiem nav bijušas pat ilgtermiņa rentabilitātes prognozes, šādi ieguldījumi būtu uzskatāmi par valsts atbalstu (122). Tāpēc saskaņā ar judikatūru, ja tad, kad tika papildināts kapitāls, netika prognozēts, ka SACE BT varētu gūt peļņu pēc 2011. gada vai ilgtermiņā, argumentiem ir ierobežota nozīme attiecībā uz privātā ieguldītāja kritērija piemērošanu. |
| --- | --- |

(146)

Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka SACE varēja ļaut SACE BT bankrotēt, jo uzņēmums ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību. SACE nebūtu jāatbild par SACE BT saistībām. SACE nekļūdās, apgalvojot, ka privātie ieguldītāji var ņemt vērā arī citus apsvērumus, piemēram, publisko tēlu (120). Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā ENI/Lanerossi mātesuzņēmuma rīcību, īslaicīgi sedzot zaudējumus, ko radījis meitasuzņēmums, “kas nonācis grūtībās, taču attiecīgā gadījumā pēc reorganizācijas spētu atjaunot rentabilitāti”, varētu uzskatīt par pamatotu tad, ja tas būtu ņēmis vērā ne tikai izredzes gūt netiešu materiālu labumu, bet arī citus apsvērumus, t. i., uzņēmumu grupas publiskā tēla aizsargāšanu un tās darbības virziena maiņu (121). Tomēr Tiesa nolēma, ka, ja kapitāla ieguldījumiem nav bijušas pat ilgtermiņa rentabilitātes prognozes, šādi ieguldījumi būtu uzskatāmi par valsts atbalstu (122). Tāpēc saskaņā ar judikatūru, ja tad, kad tika papildināts kapitāls, netika prognozēts, ka SACE BT varētu gūt peļņu pēc 2011. gada vai ilgtermiņā, argumentiem ir ierobežota nozīme attiecībā uz privātā ieguldītāja kritērija piemērošanu.

| (147) | Turklāt Itālija un SACE neiesniedza faktus, lai pierādītu un skaitliski izteiktu nelabvēlīgo ekonomisko ietekmi, ko uzņēmumam varētu radīt iespējamais kaitējums SACE publiskajam tēlam. |
| --- | --- |

(147)

Turklāt Itālija un SACE neiesniedza faktus, lai pierādītu un skaitliski izteiktu nelabvēlīgo ekonomisko ietekmi, ko uzņēmumam varētu radīt iespējamais kaitējums SACE publiskajam tēlam.

| (148) | Komisija arī ievēroja, ka SACE apdrošināšanas darbībām ir piešķirts valsts galvojums. Tādējādi apdrošinātās personas zina, ka valsts nodrošinās, ka tām izmaksā jebkādu kompensāciju, kas paredzēta to apdrošināšanas līgumos. Tāpēc Komisija nesaprot, kāpēc SACE apdrošinātie klienti varētu satraukties, ja tiktu likvidēts SACE meitasuzņēmums, kas nesaņem valsts galvojumu un ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Itālija un SACE neiesniedza informāciju, kas pamatotu, kāpēc tiktu ietekmētas šīs SACE darbības, kuras garantē valsts. |
| --- | --- |

(148)

Komisija arī ievēroja, ka SACE apdrošināšanas darbībām ir piešķirts valsts galvojums. Tādējādi apdrošinātās personas zina, ka valsts nodrošinās, ka tām izmaksā jebkādu kompensāciju, kas paredzēta to apdrošināšanas līgumos. Tāpēc Komisija nesaprot, kāpēc SACE apdrošinātie klienti varētu satraukties, ja tiktu likvidēts SACE meitasuzņēmums, kas nesaņem valsts galvojumu un ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Itālija un SACE neiesniedza informāciju, kas pamatotu, kāpēc tiktu ietekmētas šīs SACE darbības, kuras garantē valsts.

| (149) | Komisija arī uzskata, ka, tā kā SACE apdrošināšanas darbības garantē valsts, tās nav uzskatāmas par tirgus darbībām, ko varētu veikt privātais uzņēmējs (SACE apdrošināšanas darbību garantēšana tiešām nav atzīstama par valsts atbalstu, jo tiek uzskatīts, ka tās nepiedāvā tirgus, tādējādi konkurence netiek izkropļota). Komisija uzskata, ka, novērtējot to, vai privātais ieguldītājs SACE situācijā būtu ļāvis tādam meitasuzņēmumam kā SACE BT bankrotēt vai būtu veicis tā rekapitalizāciju, nevar ņemt vērā SACE BT likvidācijas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz SACE ārpustirgus darbībām, jo privātais ieguldītājs nemaz nevarētu šādas darbības veikt. |
| --- | --- |

(149)

Komisija arī uzskata, ka, tā kā SACE apdrošināšanas darbības garantē valsts, tās nav uzskatāmas par tirgus darbībām, ko varētu veikt privātais uzņēmējs (SACE apdrošināšanas darbību garantēšana tiešām nav atzīstama par valsts atbalstu, jo tiek uzskatīts, ka tās nepiedāvā tirgus, tādējādi konkurence netiek izkropļota). Komisija uzskata, ka, novērtējot to, vai privātais ieguldītājs SACE situācijā būtu ļāvis tādam meitasuzņēmumam kā SACE BT bankrotēt vai būtu veicis tā rekapitalizāciju, nevar ņemt vērā SACE BT likvidācijas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz SACE ārpustirgus darbībām, jo privātais ieguldītājs nemaz nevarētu šādas darbības veikt.

| (150) | Kā norādīts iepriekš, pieņemot lēmumu par trešo un ceturto pasākumu, SACE nesalīdzināja izvēlēto risinājumu, t. i., ieguldīt SACE BT papildu kapitālu, neraugoties uz tā grūtībām, ar iespēju meitasuzņēmumu likvidēt. Pilnīguma labad Komisija turpmākajos apsvērumos tomēr parādīs, ka, ja SACE būtu salīdzinājis šos variantus, tas saprastu, ka likvidēt meitasuzņēmumu būtu bijis daudz piemērotāk nekā ieguldīt SACE BT papildu EUR 70 miljonus, neraugoties uz tā grūtībām. |
| --- | --- |

(150)

Kā norādīts iepriekš, pieņemot lēmumu par trešo un ceturto pasākumu, SACE nesalīdzināja izvēlēto risinājumu, t. i., ieguldīt SACE BT papildu kapitālu, neraugoties uz tā grūtībām, ar iespēju meitasuzņēmumu likvidēt. Pilnīguma labad Komisija turpmākajos apsvērumos tomēr parādīs, ka, ja SACE būtu salīdzinājis šos variantus, tas saprastu, ka likvidēt meitasuzņēmumu būtu bijis daudz piemērotāk nekā ieguldīt SACE BT papildu EUR 70 miljonus, neraugoties uz tā grūtībām.

| (151) | Lai noteiktu, vai SACE kā vienīgajam SACE BT akcionāram būtu bijis izdevīgāk ieguldīt papildu EUR 70 miljonus, nevis likvidēt SACE BT (samazināt tā darbības), ir jāsalīdzina prognozētās naudas plūsmas (ja ir), ko SACE kā akcionārs varētu saņemt likvidēšanas (darbības samazināšanas) gadījumā un kapitāla papildināšanas gadījumā. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, jāsecina, ka Itālija un SACE tobrīd (un arī ex post) nenovērtēja SACE BT pašu kapitālu pirms un pēc papildināšanas. |
| --- | --- |

(151)

Lai noteiktu, vai SACE kā vienīgajam SACE BT akcionāram būtu bijis izdevīgāk ieguldīt papildu EUR 70 miljonus, nevis likvidēt SACE BT (samazināt tā darbības), ir jāsalīdzina prognozētās naudas plūsmas (ja ir), ko SACE kā akcionārs varētu saņemt likvidēšanas (darbības samazināšanas) gadījumā un kapitāla papildināšanas gadījumā. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, jāsecina, ka Itālija un SACE tobrīd (un arī ex post) nenovērtēja SACE BT pašu kapitālu pirms un pēc papildināšanas.

| (152) | Komisija ievēroja, ka 2009. gada maija beigās un jūlija sākumā, kad SACE BT valde nolēma īstenot trešo un ceturto pasākumu, jau tika prognozēts, ka papildus ievērojamajiem 2008. gada zaudējumiem (EUR 29,5 miljoniem) SACE BT zaudējumi 2009. gadā būs tik lieli (EUR 53,4 miljoni (123)), ka 2009. gada beigās atlikušais kapitāls varētu būt EUR 24,2 miljoni. Konkrētāk, 2009. gada pirmā ceturkšņa beigās SACE BT pašu kapitāla bilances vērtība (ņemot vērā šajā periodā ciestos zaudējumus EUR 22,6 miljonu apmērā) bija EUR 55 miljoni, savukārt prognozētie visa 2009. gada zaudējumi – EUR 53,4 miljoni. Tāpēc pirms papildināšanas prognozēto pašu kapitāla bilances vērtību 2009. gada beigās aprēķinātu, no 2009. gada pirmā ceturkšņa bilances vērtības, t. i., EUR 55 miljoniem, atņemot pārējos prognozētos gada zaudējumus, t. i., EUR 30,8 miljonus (EUR 53,4 miljoni – EUR 22,6 miljoni), un rezultāts būtu EUR 24,2 miljoni. |
| --- | --- |

(152)

Komisija ievēroja, ka 2009. gada maija beigās un jūlija sākumā, kad SACE BT valde nolēma īstenot trešo un ceturto pasākumu, jau tika prognozēts, ka papildus ievērojamajiem 2008. gada zaudējumiem (EUR 29,5 miljoniem) SACE BT zaudējumi 2009. gadā būs tik lieli (EUR 53,4 miljoni (123)), ka 2009. gada beigās atlikušais kapitāls varētu būt EUR 24,2 miljoni. Konkrētāk, 2009. gada pirmā ceturkšņa beigās SACE BT pašu kapitāla bilances vērtība (ņemot vērā šajā periodā ciestos zaudējumus EUR 22,6 miljonu apmērā) bija EUR 55 miljoni, savukārt prognozētie visa 2009. gada zaudējumi – EUR 53,4 miljoni. Tāpēc pirms papildināšanas prognozēto pašu kapitāla bilances vērtību 2009. gada beigās aprēķinātu, no 2009. gada pirmā ceturkšņa bilances vērtības, t. i., EUR 55 miljoniem, atņemot pārējos prognozētos gada zaudējumus, t. i., EUR 30,8 miljonus (EUR 53,4 miljoni – EUR 22,6 miljoni), un rezultāts būtu EUR 24,2 miljoni.

| (153) | Pēc papildināšanas pašu kapitāla bilances vērtībai būtu jāpieaug par rekapitalizācijas summu (EUR 70 miljoniem), un rezultāts būtu EUR 94,2 miljoni. |
| --- | --- |

(153)

Pēc papildināšanas pašu kapitāla bilances vērtībai būtu jāpieaug par rekapitalizācijas summu (EUR 70 miljoniem), un rezultāts būtu EUR 94,2 miljoni.

| (154) | Saistībā ar to jānorāda, ka uzņēmuma likvidēšanas gadījumā akcionāriem ir tiesības saņemt tikai to peļņu, kas paliek pāri pēc visu uzņēmuma saistību un attiecīgo likvidācijas izmaksu segšanas (ja tādas ir). Likvidācijas iznākums ir atkarīgs no uzņēmuma aktīvu vērtības un tirgspējas. |
| --- | --- |

(154)

Saistībā ar to jānorāda, ka uzņēmuma likvidēšanas gadījumā akcionāriem ir tiesības saņemt tikai to peļņu, kas paliek pāri pēc visu uzņēmuma saistību un attiecīgo likvidācijas izmaksu segšanas (ja tādas ir). Likvidācijas iznākums ir atkarīgs no uzņēmuma aktīvu vērtības un tirgspējas.

| (155) | Lai novērtējums būtu ļoti piesardzīgs, Komisija pieņēma, ka likvidēšanas gadījumā SACE nebūtu atguvis savus kapitāla ieguldījumus SACE BT. |
| --- | --- |

(155)

Lai novērtējums būtu ļoti piesardzīgs, Komisija pieņēma, ka likvidēšanas gadījumā SACE nebūtu atguvis savus kapitāla ieguldījumus SACE BT.

| (156) | Pēc tam, lai novērtētu, vai ieguldīt SACE BT EUR 70 miljonus būtu bijis relatīvi izdevīgāk nekā likvidēt uzņēmumu, jānovērtē, kāda bija tā vērtība (t. i., 100 % uzņēmuma akciju tirgus vērtība) pēc EUR 70 miljonu iepludināšanas. |
| --- | --- |

(156)

Pēc tam, lai novērtētu, vai ieguldīt SACE BT EUR 70 miljonus būtu bijis relatīvi izdevīgāk nekā likvidēt uzņēmumu, jānovērtē, kāda bija tā vērtība (t. i., 100 % uzņēmuma akciju tirgus vērtība) pēc EUR 70 miljonu iepludināšanas.

| (157) | Ja uzņēmuma vērtība pēc 2009. gada kapitāla papildinājumiem būtu EUR 70 miljoni vai lielāka, privātais ieguldītājs būtu ieinteresēts veikt šo ieguldījumu. |
| --- | --- |

(157)

Ja uzņēmuma vērtība pēc 2009. gada kapitāla papildinājumiem būtu EUR 70 miljoni vai lielāka, privātais ieguldītājs būtu ieinteresēts veikt šo ieguldījumu.

| (158) | Uzņēmuma vērtība ir atkarīga no aprēķinātās turpmākās, akcionāra saņemtās naudas plūsmas pašreizējās vērtības. |
| --- | --- |

(158)

Uzņēmuma vērtība ir atkarīga no aprēķinātās turpmākās, akcionāra saņemtās naudas plūsmas pašreizējās vērtības.

| (159) | Saistībā ar to Komisija atgādina, ka uzņēmējdarbības plānā un/vai tobrīd pieejamajās prognozēs netika paredzēta turpmākās peļņas plūsma, kas varētu liecināt, ka tirgus vērtība būs gandrīz EUR 70 miljoni. Turklāt, tā kā uzņēmums neguva peļņu pirms krīzes, nevajadzētu gaidīt, ka, tiklīdz normalizētos makroekonomiskā situācija un finanšu tirgu stāvoklis, tas uzreiz atjaunotu pienācīgu rentabilitāti. Tāpēc Komisija secina, ka, tā kā netika prognozēta SACE BT naudas plūsma, nekas neliecināja par to, ka uzņēmuma vērtība pēc trešā un ceturtā pasākuma varētu būt EUR 70 miljoni vai lielāka. Līdz ar to apdomīgs privātais ieguldītājs būtu ļāvis SACE BT bankrotēt (vai to pārdevis, ja izdotos atrast pircēju), nevis veicis uzņēmuma rekapitalizāciju. Tādējādi arī saskaņā ar šo papildu analīzi SACE, īstenojot trešo un ceturto pasākumu, nerīkojās kā tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(159)

Saistībā ar to Komisija atgādina, ka uzņēmējdarbības plānā un/vai tobrīd pieejamajās prognozēs netika paredzēta turpmākās peļņas plūsma, kas varētu liecināt, ka tirgus vērtība būs gandrīz EUR 70 miljoni. Turklāt, tā kā uzņēmums neguva peļņu pirms krīzes, nevajadzētu gaidīt, ka, tiklīdz normalizētos makroekonomiskā situācija un finanšu tirgu stāvoklis, tas uzreiz atjaunotu pienācīgu rentabilitāti. Tāpēc Komisija secina, ka, tā kā netika prognozēta SACE BT naudas plūsma, nekas neliecināja par to, ka uzņēmuma vērtība pēc trešā un ceturtā pasākuma varētu būt EUR 70 miljoni vai lielāka. Līdz ar to apdomīgs privātais ieguldītājs būtu ļāvis SACE BT bankrotēt (vai to pārdevis, ja izdotos atrast pircēju), nevis veicis uzņēmuma rekapitalizāciju. Tādējādi arī saskaņā ar šo papildu analīzi SACE, īstenojot trešo un ceturto pasākumu, nerīkojās kā tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs.

| (160) | Kā vēl vienu argumentu ieguldītājs, novērtējot uzņēmumu, varētu būt ņēmis vērā papildu rādītāju, piemēram, novērtēšanas metodi, saskaņā ar kuru pašu kapitāla uz vienu akciju (P/B) rādītāju, kas iegūts, analizējot salīdzināmus uzņēmumus, kuru akcijas tirgo biržā, reizina ar uzņēmuma bilances vērtību. |
| --- | --- |

(160)

Kā vēl vienu argumentu ieguldītājs, novērtējot uzņēmumu, varētu būt ņēmis vērā papildu rādītāju, piemēram, novērtēšanas metodi, saskaņā ar kuru pašu kapitāla uz vienu akciju (P/B) rādītāju, kas iegūts, analizējot salīdzināmus uzņēmumus, kuru akcijas tirgo biržā, reizina ar uzņēmuma bilances vērtību.

| (161) | Ciktāl Komisijai zināms, vienīgais biržā kotētais Eiropas kredītu apdrošināšanas uzņēmums ir Euler-Hermes, tāpēc var analizēt tā P/B rādītāju. Euler-Hermes ir relatīvi mazapdraudēts uzņēmums (124), jo tam diezgan labi izdevās pārvarēt iepriekšējās lejupslīdes, tas guva peļņu 2008. gadā un 2009. gada pirmajā ceturksnī un 2008. gadā pat izmaksāja dividendes. Tāpēc apdraudētāka uzņēmuma, piemēram, SACE BT, vērtība būtu mazāka par vērtību, ko iegūtu, piemērojot Euler-Hermes P/B rādītāju. Euler-Hermes P/B 2009. gada pirmajā ceturksnī bija aptuveni 0,60 (125). Tāpēc, piemērojot šo rādītāju prognozētajai SACE BT bilances vērtībai 2009. gada beigās, t. i., EUR 94,2 miljoniem, iegūtā uzņēmuma vērtība būtu EUR 56,52 miljoni, ja abu uzņēmumu riska profili būtu līdzvērtīgi. |
| --- | --- |

(161)

Ciktāl Komisijai zināms, vienīgais biržā kotētais Eiropas kredītu apdrošināšanas uzņēmums ir Euler-Hermes, tāpēc var analizēt tā P/B rādītāju. Euler-Hermes ir relatīvi mazapdraudēts uzņēmums (124), jo tam diezgan labi izdevās pārvarēt iepriekšējās lejupslīdes, tas guva peļņu 2008. gadā un 2009. gada pirmajā ceturksnī un 2008. gadā pat izmaksāja dividendes. Tāpēc apdraudētāka uzņēmuma, piemēram, SACE BT, vērtība būtu mazāka par vērtību, ko iegūtu, piemērojot Euler-Hermes P/B rādītāju. Euler-Hermes P/B 2009. gada pirmajā ceturksnī bija aptuveni 0,60 (125). Tāpēc, piemērojot šo rādītāju prognozētajai SACE BT bilances vērtībai 2009. gada beigās, t. i., EUR 94,2 miljoniem, iegūtā uzņēmuma vērtība būtu EUR 56,52 miljoni, ja abu uzņēmumu riska profili būtu līdzvērtīgi.

| (162) | Taču Komisija norāda, ka SACE BT neguva peļņu pirms krīzes (pretēji tā uzņēmējdarbības plānā prognozētajam) un ka nebija uzņēmējdarbības plāna, kurā būtu norādīts, ka ir iespējams atjaunot rentabilitāti. Tāpēc var uzskatīt, ka SACE BT tolaik bija ievērojami apdraudētāks nekā Euler-Hermes,un tādējādi uzņēmuma vērtība pasākumu īstenošanas brīdī būtu ievērojami mazāka par EUR 56,52 miljoniem. |
| --- | --- |

(162)

Taču Komisija norāda, ka SACE BT neguva peļņu pirms krīzes (pretēji tā uzņēmējdarbības plānā prognozētajam) un ka nebija uzņēmējdarbības plāna, kurā būtu norādīts, ka ir iespējams atjaunot rentabilitāti. Tāpēc var uzskatīt, ka SACE BT tolaik bija ievērojami apdraudētāks nekā Euler-Hermes,un tādējādi uzņēmuma vērtība pasākumu īstenošanas brīdī būtu ievērojami mazāka par EUR 56,52 miljoniem.

| (163) | Turklāt Itālija arī atzina, ka tābrīža tirgus apstākļu dēļ apdrošināšanas uzņēmumu tirgus vērtība bija ievērojami samazināta (126). |
| --- | --- |

(163)

Turklāt Itālija arī atzina, ka tābrīža tirgus apstākļu dēļ apdrošināšanas uzņēmumu tirgus vērtība bija ievērojami samazināta (126).

| (164) | Visbeidzot, ja privātais ieguldītājs aprēķinātu uzņēmuma vērtību atbilstīgi pašu kapitāla uz vienu akciju novērtējumam, tas secinātu to pašu, ko, aprēķinot uzņēmuma vērtību, pamatojoties uz turpmāko naudas plūsmu, proti, ka izdevīgāk būtu ļaut meitasuzņēmumam bankrotēt, nevis ieguldīt tajā papildu EUR 70 miljonus. |
| --- | --- |

(164)

Visbeidzot, ja privātais ieguldītājs aprēķinātu uzņēmuma vērtību atbilstīgi pašu kapitāla uz vienu akciju novērtējumam, tas secinātu to pašu, ko, aprēķinot uzņēmuma vērtību, pamatojoties uz turpmāko naudas plūsmu, proti, ka izdevīgāk būtu ļaut meitasuzņēmumam bankrotēt, nevis ieguldīt tajā papildu EUR 70 miljonus.

| (165) | Turklāt, ņemot vērā iepriekš izklāstītās analīzes rezultātus, var secināt, ka SACE stāvoklis pēc trešā un ceturtā pasākuma īstenošanas bija sliktāks, nekā prognozēts likvidācijas scenārijā. |
| --- | --- |

(165)

Turklāt, ņemot vērā iepriekš izklāstītās analīzes rezultātus, var secināt, ka SACE stāvoklis pēc trešā un ceturtā pasākuma īstenošanas bija sliktāks, nekā prognozēts likvidācijas scenārijā.

| (166) | Komisija arī norāda, kā uzsvēra SACE, ka vairāki tirgus ieguldītāji krīzes laikā papildināja savu eksporta kredītu meitasuzņēmumu kapitālu. Ņemot vērā lielo nenoteiktību un steidzamību, šiem ieguldītājiem ieguldīšanas laikā varēja nebūt pieejamas pilnvērtīgas prognozes. Taču tie eksporta kredītu uzņēmumi, kuru akcionāri veica rekapitalizāciju, pirms krīzes bija guvuši peļņu, tādējādi pastāvēja lielāka iespējamība, ka izdosies atjaunot to rentabilitāti. Savukārt SACE BT bija guvis zaudējumus. Privātais ieguldītājs būtu mazāk ieinteresēts ieguldīt lielu kapitālu meitasuzņēmumā, kas jau pirmskrīzes gados cieta zaudējumus vai sasniedza tikai bezzaudējumu slieksni (lai gan tā uzņēmējdarbības plānā tika prognozēts pastāvīgs peļņas pieaugums). Tas noskaidrotu, vai pastāv izredzes kādreiz panākt pietiekamu uzņēmuma rentabilitāti. Komisija ievēroja, ka 2009. gadā netika sagatavotas finanšu prognozes, kas liecinātu par turpmāku peļņu. Apdomīgs ieguldītājs šādos apstākļos nebūtu ieguldījis uzņēmumā tik lielu papildu kapitālu. |
| --- | --- |

(166)

Komisija arī norāda, kā uzsvēra SACE, ka vairāki tirgus ieguldītāji krīzes laikā papildināja savu eksporta kredītu meitasuzņēmumu kapitālu. Ņemot vērā lielo nenoteiktību un steidzamību, šiem ieguldītājiem ieguldīšanas laikā varēja nebūt pieejamas pilnvērtīgas prognozes. Taču tie eksporta kredītu uzņēmumi, kuru akcionāri veica rekapitalizāciju, pirms krīzes bija guvuši peļņu, tādējādi pastāvēja lielāka iespējamība, ka izdosies atjaunot to rentabilitāti. Savukārt SACE BT bija guvis zaudējumus. Privātais ieguldītājs būtu mazāk ieinteresēts ieguldīt lielu kapitālu meitasuzņēmumā, kas jau pirmskrīzes gados cieta zaudējumus vai sasniedza tikai bezzaudējumu slieksni (lai gan tā uzņēmējdarbības plānā tika prognozēts pastāvīgs peļņas pieaugums). Tas noskaidrotu, vai pastāv izredzes kādreiz panākt pietiekamu uzņēmuma rentabilitāti. Komisija ievēroja, ka 2009. gadā netika sagatavotas finanšu prognozes, kas liecinātu par turpmāku peļņu. Apdomīgs ieguldītājs šādos apstākļos nebūtu ieguldījis uzņēmumā tik lielu papildu kapitālu.

| (167) | SACE apgalvo, ka SACE BT joprojām bija darbības sākumposmā un tāpēc uzņēmumam bija grūtāk pārvarēt finanšu krīzes sekas. Pirmkārt, Komisija ievēroja, ka 2008. gadā, kad sākās krīze, SACE BT darbojās jau ceturto gadu. Saskaņā ar Komisijas praksi uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu pirmos trīs gadus pēc tā darbības sākšanas attiecīgajā jomā (127). Otrkārt, arī tad, ja SACE BT joprojām būtu darbības sākumposmā, nav skaidrs, kā šis faktors ietekmētu TEIP kritērija piemērošanu, jo privātais ieguldītājs tāpat ņemtu vērā prognozēto uzņēmuma tirgus vērtību pēc rekapitalizācijas (pamatojoties uz prognozēto peļņu) un to salīdzinātu ar rezultātiem uzņēmuma likvidēšanas vai pārdošanas gadījumā. Itālija un SACE nepierādīja, ka, tā kā SACE BT joprojām bija darbības sākumposmā, SACE varētu nākotnē sagaidīt lielāku tā rentabilitāti. Kā norādīts 77. apsvērumā, vienīgajā tobrīd pieejamajā uzņēmējdarbības plānā bija paredzēta tikai bezzaudējumu sliekšņa atjaunošana 2011. gadā. Tajā netika prognozēta peļņas atjaunošana. |
| --- | --- |

(167)

SACE apgalvo, ka SACE BT joprojām bija darbības sākumposmā un tāpēc uzņēmumam bija grūtāk pārvarēt finanšu krīzes sekas. Pirmkārt, Komisija ievēroja, ka 2008. gadā, kad sākās krīze, SACE BT darbojās jau ceturto gadu. Saskaņā ar Komisijas praksi uzņēmumu principā uzskata par jaunizveidotu pirmos trīs gadus pēc tā darbības sākšanas attiecīgajā jomā (127). Otrkārt, arī tad, ja SACE BT joprojām būtu darbības sākumposmā, nav skaidrs, kā šis faktors ietekmētu TEIP kritērija piemērošanu, jo privātais ieguldītājs tāpat ņemtu vērā prognozēto uzņēmuma tirgus vērtību pēc rekapitalizācijas (pamatojoties uz prognozēto peļņu) un to salīdzinātu ar rezultātiem uzņēmuma likvidēšanas vai pārdošanas gadījumā. Itālija un SACE nepierādīja, ka, tā kā SACE BT joprojām bija darbības sākumposmā, SACE varētu nākotnē sagaidīt lielāku tā rentabilitāti. Kā norādīts 77. apsvērumā, vienīgajā tobrīd pieejamajā uzņēmējdarbības plānā bija paredzēta tikai bezzaudējumu sliekšņa atjaunošana 2011. gadā. Tajā netika prognozēta peļņas atjaunošana.

| (168) | Tāpēc Komisija secina, ka ar trešo un ceturto pasākumu SACE BT tika radīta priekšrocība, nodrošinot kapitālu, ko tas nebūtu ieguvis tirgū. Pateicoties šim kapitālam, uzņēmumam izdevās izdzīvot, lai gan netika prognozēts, ka tas tuvākajā laikā vai pat ilgtermiņā gūs peļņu. |
| --- | --- |

(168)

Tāpēc Komisija secina, ka ar trešo un ceturto pasākumu SACE BT tika radīta priekšrocība, nodrošinot kapitālu, ko tas nebūtu ieguvis tirgū. Pateicoties šim kapitālam, uzņēmumam izdevās izdzīvot, lai gan netika prognozēts, ka tas tuvākajā laikā vai pat ilgtermiņā gūs peļņu.

V.1.2.   Piedēvējamība un valsts līdzekļi

| (169) | Lēmuma par procedūras sākšanu 73.–78. apsvērumā Komisija izmantoja spriedumā lietā Stardust Marine
   (128) noteiktās faktus, lai pierādītu atbildību par pasākumu, ņemot vērā, ka SACE vienīgais īpašnieks ir valsts. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (skatīt jo īpaši spriedumu lietā Stardust Marine), lai gan valsts var kontrolēt publisku uzņēmumu un īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz tā darbību, nevar uzreiz pieņemt, ka šī kontrole konkrētajā gadījumā patiesi tiek īstenota. Tāpēc ir jānosaka, vai var uzskatīt, ka valsts iestādes ir bijušas jebkādā veidā iesaistītas šo pasākumu īstenošanā. |
| --- | --- |

(169)

Lēmuma par procedūras sākšanu 73.–78. apsvērumā Komisija izmantoja spriedumā lietā Stardust Marine
   (128) noteiktās faktus, lai pierādītu atbildību par pasākumu, ņemot vērā, ka SACE vienīgais īpašnieks ir valsts. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (skatīt jo īpaši spriedumu lietā Stardust Marine), lai gan valsts var kontrolēt publisku uzņēmumu un īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz tā darbību, nevar uzreiz pieņemt, ka šī kontrole konkrētajā gadījumā patiesi tiek īstenota. Tāpēc ir jānosaka, vai var uzskatīt, ka valsts iestādes ir bijušas jebkādā veidā iesaistītas šo pasākumu īstenošanā.

| (170) | Taču saskaņā ar spriedumu lietā Stardust Marine:






  “53. | Nevar prasīt, lai, pamatojoties uz precīzi veiktu izmeklēšanu, tiktu pierādīts, ka valsts iestādes ir konkrēti mudinājušas publisku uzņēmumu veikt attiecīgos atbalsta pasākumus. Pirmkārt, ņemot vērā, ka pastāv cieša saikne starp valsti un publiskiem uzņēmumiem, pastāv reāls risks, ka valsts atbalstu ir piešķīris šo uzņēmumu starpnieks nepārskatāmā veidā, pārkāpjot Līgumā noteikto valsts atbalsta sistēmu. |
| --- | --- | --- |

(170)

Taču saskaņā ar spriedumu lietā Stardust Marine:

“53.

Nevar prasīt, lai, pamatojoties uz precīzi veiktu izmeklēšanu, tiktu pierādīts, ka valsts iestādes ir konkrēti mudinājušas publisku uzņēmumu veikt attiecīgos atbalsta pasākumus. Pirmkārt, ņemot vērā, ka pastāv cieša saikne starp valsti un publiskiem uzņēmumiem, pastāv reāls risks, ka valsts atbalstu ir piešķīris šo uzņēmumu starpnieks nepārskatāmā veidā, pārkāpjot Līgumā noteikto valsts atbalsta sistēmu.

| 54. | Turklāt tieši tāpēc, ka starp valsti un publisku uzņēmumu pastāv privileģētas attiecības, trešai personai parasti būtu ļoti grūti konkrētā gadījumā pierādīt, ka atbalsta pasākumi, kurus veicis šis uzņēmums, tiešām īstenoti, izpildot valsts iestāžu norādījumus. |
| --- | --- |

54.

Turklāt tieši tāpēc, ka starp valsti un publisku uzņēmumu pastāv privileģētas attiecības, trešai personai parasti būtu ļoti grūti konkrētā gadījumā pierādīt, ka atbalsta pasākumi, kurus veicis šis uzņēmums, tiešām īstenoti, izpildot valsts iestāžu norādījumus.

| 55. | Tāpēc jākonstatē, ka publiska uzņēmuma veiktā atbalsta pasākuma piedēvējamību valstij var secināt no vairākām norādēm, kas izriet no konkrētā gadījuma apstākļiem un šā pasākuma īstenošanas konteksta.” |
| --- | --- |

55.

Tāpēc jākonstatē, ka publiska uzņēmuma veiktā atbalsta pasākuma piedēvējamību valstij var secināt no vairākām norādēm, kas izriet no konkrētā gadījuma apstākļiem un šā pasākuma īstenošanas konteksta.”

| (171) | Tiesa ir arī noteikusi šādas norādes, kas liecina par publiskā uzņēmuma īstenotā pasākuma piedēvējamību valstij: i) tas, ka attiecīgais uzņēmums nevarēja pieņemt apstrīdēto lēmumu, neņemot vērā valsts iestāžu prasības; ii) tas, ka papildus organizatoriski juridiskiem faktoriem, kas saistīja publiskus uzņēmumus ar valsti, šiem uzņēmumiem, ar kuru starpniecību piešķīra atbalstu, bija jāņem vērā centrālās valdības struktūras, t. i., Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE), pieņemtās vadlīnijas; iii) publiskā uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās; iv) uzņēmuma darbības veids un tas, vai darbība tiek īstenota tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem tirgus dalībniekiem; v) uzņēmuma juridiskais statuss (t. i., vai uz to attiecas publiskās vai vispārējas komerctiesības); vi) valsts iestāžu īstenotās pārraudzības pakāpe uzņēmuma pārvaldībā vai vii) vai jebkura cita norāde, kas konkrētajā gadījumā liecina par iestāžu līdzdalību vai par līdzdalības trūkuma neiespējamību pasākuma pieņemšanā, ņemot vērā arī šā pasākuma apmēru, saturu vai nosacījumus. |
| --- | --- |

(171)

Tiesa ir arī noteikusi šādas norādes, kas liecina par publiskā uzņēmuma īstenotā pasākuma piedēvējamību valstij: i) tas, ka attiecīgais uzņēmums nevarēja pieņemt apstrīdēto lēmumu, neņemot vērā valsts iestāžu prasības; ii) tas, ka papildus organizatoriski juridiskiem faktoriem, kas saistīja publiskus uzņēmumus ar valsti, šiem uzņēmumiem, ar kuru starpniecību piešķīra atbalstu, bija jāņem vērā centrālās valdības struktūras, t. i., Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE), pieņemtās vadlīnijas; iii) publiskā uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās; iv) uzņēmuma darbības veids un tas, vai darbība tiek īstenota tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem tirgus dalībniekiem; v) uzņēmuma juridiskais statuss (t. i., vai uz to attiecas publiskās vai vispārējas komerctiesības); vi) valsts iestāžu īstenotās pārraudzības pakāpe uzņēmuma pārvaldībā vai vii) vai jebkura cita norāde, kas konkrētajā gadījumā liecina par iestāžu līdzdalību vai par līdzdalības trūkuma neiespējamību pasākuma pieņemšanā, ņemot vērā arī šā pasākuma apmēru, saturu vai nosacījumus.

| (172) | Komisija lēmuma par procedūras sākšanu 79. apsvērumā secināja, ka ir maz ticams, ka lēmums par izmeklētajiem pasākumiem pieņemts bez valsts līdzdalības. |
| --- | --- |

(172)

Komisija lēmuma par procedūras sākšanu 79. apsvērumā secināja, ka ir maz ticams, ka lēmums par izmeklētajiem pasākumiem pieņemts bez valsts līdzdalības.

| (173) | Komentējot lēmumu par procedūras sākšanu, Itālija un SACE apgalvoja, ka neviens no četriem pasākumiem nav piedēvējams valstij, jo SACE pieņēma attiecīgos lēmumus, rīkojoties pilnīgi neatkarīgi no valsts. Itālija iesniedza papildu faktus un argumentus, lai pamatotu, ka pasākumi nav piedēvējami valstij. |
| --- | --- |

(173)

Komentējot lēmumu par procedūras sākšanu, Itālija un SACE apgalvoja, ka neviens no četriem pasākumiem nav piedēvējams valstij, jo SACE pieņēma attiecīgos lēmumus, rīkojoties pilnīgi neatkarīgi no valsts. Itālija iesniedza papildu faktus un argumentus, lai pamatotu, ka pasākumi nav piedēvējami valstij.

| (174) | Lai izvērtētu judikatūru, uz ko atsaucās Itālija, jānorāda, ka, lai gan lēmumā par lietu
  Olympic Airways
  Komisija atsaucās uz Stardust Marine kritērijiem, tā šos kritērijus nepiemēroja. Tiesa ievēroja, ka patiesībā Komisija vienkārši pieņēma, ka pasākums bija piedēvējams Grieķijas valstij, nenorādot šā pieņēmuma pamatojumus (129). Tāpēc Tiesa atzina, ka Komisijas argumentācija ir nepietiekama, lai attiecīgajā gadījumā konstatētu piedēvējamību, taču tā nelēma, ka pasākums nav piedēvējams valstij. |
| --- | --- |

(174)

Lai izvērtētu judikatūru, uz ko atsaucās Itālija, jānorāda, ka, lai gan lēmumā par lietu
  Olympic Airways
  Komisija atsaucās uz Stardust Marine kritērijiem, tā šos kritērijus nepiemēroja. Tiesa ievēroja, ka patiesībā Komisija vienkārši pieņēma, ka pasākums bija piedēvējams Grieķijas valstij, nenorādot šā pieņēmuma pamatojumus (129). Tāpēc Tiesa atzina, ka Komisijas argumentācija ir nepietiekama, lai attiecīgajā gadījumā konstatētu piedēvējamību, taču tā nelēma, ka pasākums nav piedēvējams valstij.

| (175) | Attiecībā uz Itālijas iestāžu minēto spriedumu lietā
  SIC–

  RTP
   (130) Komisija norāda, ka spriedumā Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas novērtējumu, t. i., to, ka konkrēti apstrīdētie lēmumi, ko pieņēma bijušais valsts uzņēmums Portugal Telecom (par novēlotu publiskās raidorganizācijas RTP tīkla nodevu maksājumu akceptēšanu), nebija piedēvējami valstij. Taču Vispārējā tiesa spriedumā ņēma vērā konkrētās lietas īpašos apstākļus. Konkrētāk, Vispārējā tiesa spriedumā lietā
  SIC–

  RTP inter alia konstatēja, ka prasītājs neapstrīdēja Komisijas vērtējumu, saskaņā ar kuru maksājumu atvieglojumus galvenokārt izraisīja RTP un Portugal Telecom domstarpības par tīkla nodevas apmēru (131). Vispārējā tiesa arī norādīja uz Komisijas secinājumu, ko prasītājs neapstrīdēja, par to, ka Portugal Telecom attieksme pēc tā privatizācijas nemainījās (132). Tāpēc ir skaidrs, ka Vispārējās tiesas vērtējums attiecās uz konkrētu situāciju, kas ievērojami atšķīrās no šajā lēmumā skatītā gadījuma. |
| --- | --- |

(175)

Attiecībā uz Itālijas iestāžu minēto spriedumu lietā
  SIC–

  RTP
   (130) Komisija norāda, ka spriedumā Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas novērtējumu, t. i., to, ka konkrēti apstrīdētie lēmumi, ko pieņēma bijušais valsts uzņēmums Portugal Telecom (par novēlotu publiskās raidorganizācijas RTP tīkla nodevu maksājumu akceptēšanu), nebija piedēvējami valstij. Taču Vispārējā tiesa spriedumā ņēma vērā konkrētās lietas īpašos apstākļus. Konkrētāk, Vispārējā tiesa spriedumā lietā
  SIC–

  RTP inter alia konstatēja, ka prasītājs neapstrīdēja Komisijas vērtējumu, saskaņā ar kuru maksājumu atvieglojumus galvenokārt izraisīja RTP un Portugal Telecom domstarpības par tīkla nodevas apmēru (131). Vispārējā tiesa arī norādīja uz Komisijas secinājumu, ko prasītājs neapstrīdēja, par to, ka Portugal Telecom attieksme pēc tā privatizācijas nemainījās (132). Tāpēc ir skaidrs, ka Vispārējās tiesas vērtējums attiecās uz konkrētu situāciju, kas ievērojami atšķīrās no šajā lēmumā skatītā gadījuma.

| (176) | Komisija Itālijas un SACE iesniegtajos papilddokumentos atrada arī citus pierādījumus par pasākumu piedēvējamību. Šajā lēmumā, līdzīgi kā lēmumā par procedūras sākšanu, lai pierādītu otrā, trešā un ceturtā pasākuma piedēvējamību, tiek izmantotas sprieduma lietā Stardust Marine noteiktās norādes. |
| --- | --- |

(176)

Komisija Itālijas un SACE iesniegtajos papilddokumentos atrada arī citus pierādījumus par pasākumu piedēvējamību. Šajā lēmumā, līdzīgi kā lēmumā par procedūras sākšanu, lai pierādītu otrā, trešā un ceturtā pasākuma piedēvējamību, tiek izmantotas sprieduma lietā Stardust Marine noteiktās norādes.

| (177) | Lai gan SACE nav integrēts valsts pārvaldē un tam nav oficiālu pilnvaru, Komisija uzskata, ka turpmāk minētās vispārējās norādes liecina par SACE īstenoto pasākumu piedēvējamību valstij (133).






  a) | Saskaņā ar Dekrēta Nr. 269/2003 6. panta 2. punktu (134) visu SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) locekļu kandidatūras izvirza, ņemot vērā Itālijas valsts priekšlikumu. |
| --- | --- | --- |

(177)

Lai gan SACE nav integrēts valsts pārvaldē un tam nav oficiālu pilnvaru, Komisija uzskata, ka turpmāk minētās vispārējās norādes liecina par SACE īstenoto pasākumu piedēvējamību valstij (133).

a)

Saskaņā ar Dekrēta Nr. 269/2003 6. panta 2. punktu (134) visu SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) locekļu kandidatūras izvirza, ņemot vērā Itālijas valsts priekšlikumu.

| b) | SACE neīsteno darbību “tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem tirgus dalībniekiem”:






  i) | SACE uzdevums 2004. gadā bija (un joprojām ir) uzturēt un veicināt Itālijas ekonomikas konkurētspēju, un būtībā tas sedz nenododamos riskus Eksporta kredītu paziņojuma nozīmē (t. i., darbojās jomā, kuras darbības apstākļi nav uzskatāmi par atbilstīgiem parastiem tirgus konkurences nosacījumiem); |
| --- | --- | --- |

b)

SACE neīsteno darbību “tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem tirgus dalībniekiem”:

i)

SACE uzdevums 2004. gadā bija (un joprojām ir) uzturēt un veicināt Itālijas ekonomikas konkurētspēju, un būtībā tas sedz nenododamos riskus Eksporta kredītu paziņojuma nozīmē (t. i., darbojās jomā, kuras darbības apstākļi nav uzskatāmi par atbilstīgiem parastiem tirgus konkurences nosacījumiem);

| ii) | SACE darbības vienmēr ir garantējusi valsts, un tas nav atļauts valsts atbalsta noteikumos, ko piemēro citiem publiskiem uzņēmumiem, kuri konkurē ar privātiem uzņēmējiem; |
| --- | --- |

ii)

SACE darbības vienmēr ir garantējusi valsts, un tas nav atļauts valsts atbalsta noteikumos, ko piemēro citiem publiskiem uzņēmumiem, kuri konkurē ar privātiem uzņēmējiem;

| iii) | SACE finanšu pārskatus kontrolē Revīzijas palāta, un Ekonomikas un finanšu ministrijai jāiesniedz Itālijas Parlamentam gada ziņojumi par tā darbību; |
| --- | --- |

iii)

SACE finanšu pārskatus kontrolē Revīzijas palāta, un Ekonomikas un finanšu ministrijai jāiesniedz Itālijas Parlamentam gada ziņojumi par tā darbību;

| iv) | par valsts ietekmi uz SACE resursu sadalījumu liecina tas, ka katru gadu līdz 30. jūnijam CIPE ir jāsagatavo finanšu prognozes un jāaprēķina finanšu vajadzības saistībā ar konkrētiem riskiem, kā arī jānosaka vispārējie ierobežojumi attiecībā uz nenododamajiem riskiem, ko uzņemsies SACE, atsevišķi no galvojumiem, kuru periods ir īsāks vai ilgāks par 24 mēnešiem (135). |
| --- | --- |

iv)

par valsts ietekmi uz SACE resursu sadalījumu liecina tas, ka katru gadu līdz 30. jūnijam CIPE ir jāsagatavo finanšu prognozes un jāaprēķina finanšu vajadzības saistībā ar konkrētiem riskiem, kā arī jānosaka vispārējie ierobežojumi attiecībā uz nenododamajiem riskiem, ko uzņemsies SACE, atsevišķi no galvojumiem, kuru periods ir īsāks vai ilgāks par 24 mēnešiem (135).

| c) | Saskaņā ar SACE BT statūtiem papildus parastajām privātajiem apdrošināšanas uzņēmumiem piemērotajām tiesību normām uz SACE BT attiecas arī likuma noteikums (136), kurā paredzēts, ka, ja nododamo risku segšanas nolūkā izveido jaunu juridisko struktūru, SACE vajadzētu piederēt vismaz 30 % tās kapitāla. Tāpēc šķiet, ka pat atbilstīgi SACE BT statūtiem Itālijas valsts ietekmēja pastāvīgu šā uzņēmuma atbalstīšanu (otrais, trešais un ceturtais pasākums) tiktāl, ciktāl minētajās tiesību normās bija izslēgta iespēja šādus riskus samazināt un/vai pilnīgi pārdot tirgus dalībniekam (137). |
| --- | --- |

c)

Saskaņā ar SACE BT statūtiem papildus parastajām privātajiem apdrošināšanas uzņēmumiem piemērotajām tiesību normām uz SACE BT attiecas arī likuma noteikums (136), kurā paredzēts, ka, ja nododamo risku segšanas nolūkā izveido jaunu juridisko struktūru, SACE vajadzētu piederēt vismaz 30 % tās kapitāla. Tāpēc šķiet, ka pat atbilstīgi SACE BT statūtiem Itālijas valsts ietekmēja pastāvīgu šā uzņēmuma atbalstīšanu (otrais, trešais un ceturtais pasākums) tiktāl, ciktāl minētajās tiesību normās bija izslēgta iespēja šādus riskus samazināt un/vai pilnīgi pārdot tirgus dalībniekam (137).

| (178) | Papildus 177. apsvērumā izklāstītajām vispārējām norādēm var konstatēt arī citas ar otrā, trešā un ceturtā pasākuma īstenošanas apstākļiem saistītas norādes:






  a) | Laikā, kad īstenoja otro, trešo un ceturto pasākumu, divi no četriem SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) locekļiem (Consiglieri) ieņēma vadītāju amatus Itālijas valsts pārvaldē (138), t. i., bijušajā Ārējās tirdzniecības ministrijā (pašreizējā Ekonomikas attīstības ministrija) un Ārlietu ministrijā. No šīs perspektīvas SACE valdes loceklis, kas bija arī vadītājs Ārlietu ministrijā (pilnvarotais ministrs, daudzpusējās ekonomiskās un finanšu sadarbības ģenerāldirektors, Itālijas Ārlietu ministrija), SACE valdes 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē paziņoja, ka nevajadzētu pieļaut apdrošināšanas jaudas samazināšanu “ne nododamo, nedz arī nenododamo risku nozarē” (139). Turklāt SACE valdes loceklis, kas bija arī vadītājs Ārējās tirdzniecības ministrijā (pašreizējā Ekonomikas attīstības ministrijā – Ārējās tirdzniecības ministrijas galvenā starptautiskās uzņēmējdarbības veicināšanas politikas departamenta direktors), šajā SACE valdes sanāksmē 2009. gada 1. aprīlī norādīja, ka “atbalsts, ko [Itālijas uzņēmumu] sistēmai nodrošina SACE uzņēmējdarbība, ne vienmēr ir skaidri redzams ārēji, un tāpēc ir svarīgi atbalstīt arī SACE BT, veicot arī tā rekapitalizāciju” (140). |
| --- | --- | --- |

(178)

Papildus 177. apsvērumā izklāstītajām vispārējām norādēm var konstatēt arī citas ar otrā, trešā un ceturtā pasākuma īstenošanas apstākļiem saistītas norādes:

a)

Laikā, kad īstenoja otro, trešo un ceturto pasākumu, divi no četriem SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) locekļiem (Consiglieri) ieņēma vadītāju amatus Itālijas valsts pārvaldē (138), t. i., bijušajā Ārējās tirdzniecības ministrijā (pašreizējā Ekonomikas attīstības ministrija) un Ārlietu ministrijā. No šīs perspektīvas SACE valdes loceklis, kas bija arī vadītājs Ārlietu ministrijā (pilnvarotais ministrs, daudzpusējās ekonomiskās un finanšu sadarbības ģenerāldirektors, Itālijas Ārlietu ministrija), SACE valdes 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē paziņoja, ka nevajadzētu pieļaut apdrošināšanas jaudas samazināšanu “ne nododamo, nedz arī nenododamo risku nozarē” (139). Turklāt SACE valdes loceklis, kas bija arī vadītājs Ārējās tirdzniecības ministrijā (pašreizējā Ekonomikas attīstības ministrijā – Ārējās tirdzniecības ministrijas galvenā starptautiskās uzņēmējdarbības veicināšanas politikas departamenta direktors), šajā SACE valdes sanāksmē 2009. gada 1. aprīlī norādīja, ka “atbalsts, ko [Itālijas uzņēmumu] sistēmai nodrošina SACE uzņēmējdarbība, ne vienmēr ir skaidri redzams ārēji, un tāpēc ir svarīgi atbalstīt arī SACE BT, veicot arī tā rekapitalizāciju” (140).

| b) | Tika atzīts, ka mātesuzņēmumam SACE un uzņēmumu grupas pārējiem uzņēmumiem, tostarp SACE BT, ir būtiska nozīme Itālijas ekonomikas atjaunošanā. SACE valde 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē atzina, ka ir svarīgi atbalstīt SACE BT, jo SACE Group institucionālais uzdevums ir atbalstīt Itālijas uzņēmumus (141). Šī nostāja tika atkārtota 2009. gada 1. aprīļa preses relīzē par SACE Group konsolidēto rezultātu publicēšanu (142), kurā tika norādīts, ka: “Valde uzsvēra
  SACE Group

  nozīmi Itālijas ekonomikas atbalstīšanā. Šim uzdevumam ir sevišķa stratēģiskā nozīme pašreizējā ekonomikas un finanšu situācijā, kas nav parasta lejupslīde ekonomikas ciklā. Valde ir pārliecināta, ka SACE īstenotie finanšu pasākumi un tā kompetence var ievērojami veicināt Itālijas ekonomikas atjaunošanu.” Šie apgalvojumi apstiprina iepriekš izteikto secinājumu par to, ka SACE darbība nav vērsta tikai uz peļņu un parastiem tirgus konkurences nosacījumiem (143). Ar to SACE atšķiras no citiem valsts uzņēmumiem, kam ir vienīgi komerciāli mērķi, piemēram, tikai nodrošināt ieņēmumus no pašu kapitāla un gūto peļņu izmaksāt dividendēs. Tas apstiprina secinājumu, ka valsts izmantoja SACE kā instrumentu, kura pamatuzdevums ir veicināt tās ekonomisko attīstību. Arī ņemot vērā protokolu par SACE valdes 2009. gada 26. maija sanāksmi, kurā valde paziņoja par nodomu atbalstīt SACE BT, īstenojot otro, trešo un ceturto pasākumu, šķiet, ka viens no iemesliem bija SACE BT nozīme Itālijas uzņēmumu attīstības veicināšanā (144). Turklāt šķiet, ka finanšu krīzes laikā īstenotie pasākumi SACE BT atbalstam varētu būt saistīti arī ar uzņēmumu grupas uzdevumu atbalstīt Itālijas ekonomikas atjaunošanu. |
| --- | --- |

b)

Tika atzīts, ka mātesuzņēmumam SACE un uzņēmumu grupas pārējiem uzņēmumiem, tostarp SACE BT, ir būtiska nozīme Itālijas ekonomikas atjaunošanā. SACE valde 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē atzina, ka ir svarīgi atbalstīt SACE BT, jo SACE Group institucionālais uzdevums ir atbalstīt Itālijas uzņēmumus (141). Šī nostāja tika atkārtota 2009. gada 1. aprīļa preses relīzē par SACE Group konsolidēto rezultātu publicēšanu (142), kurā tika norādīts, ka: “Valde uzsvēra
  SACE Group

  nozīmi Itālijas ekonomikas atbalstīšanā. Šim uzdevumam ir sevišķa stratēģiskā nozīme pašreizējā ekonomikas un finanšu situācijā, kas nav parasta lejupslīde ekonomikas ciklā. Valde ir pārliecināta, ka SACE īstenotie finanšu pasākumi un tā kompetence var ievērojami veicināt Itālijas ekonomikas atjaunošanu.” Šie apgalvojumi apstiprina iepriekš izteikto secinājumu par to, ka SACE darbība nav vērsta tikai uz peļņu un parastiem tirgus konkurences nosacījumiem (143). Ar to SACE atšķiras no citiem valsts uzņēmumiem, kam ir vienīgi komerciāli mērķi, piemēram, tikai nodrošināt ieņēmumus no pašu kapitāla un gūto peļņu izmaksāt dividendēs. Tas apstiprina secinājumu, ka valsts izmantoja SACE kā instrumentu, kura pamatuzdevums ir veicināt tās ekonomisko attīstību. Arī ņemot vērā protokolu par SACE valdes 2009. gada 26. maija sanāksmi, kurā valde paziņoja par nodomu atbalstīt SACE BT, īstenojot otro, trešo un ceturto pasākumu, šķiet, ka viens no iemesliem bija SACE BT nozīme Itālijas uzņēmumu attīstības veicināšanā (144). Turklāt šķiet, ka finanšu krīzes laikā īstenotie pasākumi SACE BT atbalstam varētu būt saistīti arī ar uzņēmumu grupas uzdevumu atbalstīt Itālijas ekonomikas atjaunošanu.

| c) | Ir pietiekami daudz pierādījumu, lai apgalvotu, ka SACE BT uzdevums ir plašāks par privātā uzņēmēja mērķiem. Šis uzdevums tika atzīts arī protokolā par SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) 2009. gada 27. maija sanāksmi saistībā ar apspriedēm par pārskatīto SACE BT 2009. gada budžetu (lai varētu izpildīt maksātspējas prasības, bija jāveic rekapitalizācija EUR 70 miljonu apmērā): “[...]” (145), (146). |
| --- | --- |

c)

Ir pietiekami daudz pierādījumu, lai apgalvotu, ka SACE BT uzdevums ir plašāks par privātā uzņēmēja mērķiem. Šis uzdevums tika atzīts arī protokolā par SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) 2009. gada 27. maija sanāksmi saistībā ar apspriedēm par pārskatīto SACE BT 2009. gada budžetu (lai varētu izpildīt maksātspējas prasības, bija jāveic rekapitalizācija EUR 70 miljonu apmērā): “[...]” (145), (146).

| (179) | Attiecībā uz otro pasākumu SACE Riska vadības departamenta 2009. gada 19. marta paziņojumā (147) (kurā bija jāpārbauda, vai aplēstā SACE rentabilitāte no pārapdrošināšanas līguma atbilst riskiem, ko SACE uzņemsies) sniedza SACE valdei labvēlīgu atzinumu par uzņēmuma dalību pārapdrošināšanas līgumā. SACE valde 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē apstiprināja, ka SACE piedalīsies SACE BT līgumā par papildu zaudējumu segumu un nodrošinās vajadzīgo summu, ko nesedza privātie pārapdrošinātāji, nosakot, ka iespējamie zaudējumi var būt EUR 48 miljoni, un piemērojot tādus pašus nosacījumus, kādiem piekrita privātie pārapdrošinātāji. Šis SACE BT labā īstenotais pasākums palīdzētu uzņēmumam saglabāt apdrošināšanas jaudu, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (148). |
| --- | --- |

(179)

Attiecībā uz otro pasākumu SACE Riska vadības departamenta 2009. gada 19. marta paziņojumā (147) (kurā bija jāpārbauda, vai aplēstā SACE rentabilitāte no pārapdrošināšanas līguma atbilst riskiem, ko SACE uzņemsies) sniedza SACE valdei labvēlīgu atzinumu par uzņēmuma dalību pārapdrošināšanas līgumā. SACE valde 2009. gada 1. aprīļa sanāksmē apstiprināja, ka SACE piedalīsies SACE BT līgumā par papildu zaudējumu segumu un nodrošinās vajadzīgo summu, ko nesedza privātie pārapdrošinātāji, nosakot, ka iespējamie zaudējumi var būt EUR 48 miljoni, un piemērojot tādus pašus nosacījumus, kādiem piekrita privātie pārapdrošinātāji. Šis SACE BT labā īstenotais pasākums palīdzētu uzņēmumam saglabāt apdrošināšanas jaudu, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (148).

| (180) | Visbeidzot, Komisijas sagatavotais izvērtējums 177., 178. un 179. apsvērumā liecina, ka SACE ir cieši saistīts ar Itālijas valsts iestādēm un ka to izmanto tādiem uzdevumiem ekonomikas jomā, kas parasti jāveic valstij. Ņemot vērā arī attiecīgo pasākumu ekonomisko un politisko nozīmi, kā arī valsts un SACE pastāvīgo un ciešo saikni, Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai atzītu otrā, trešā un ceturtā pasākuma piedēvējamību valstij. |
| --- | --- |

(180)

Visbeidzot, Komisijas sagatavotais izvērtējums 177., 178. un 179. apsvērumā liecina, ka SACE ir cieši saistīts ar Itālijas valsts iestādēm un ka to izmanto tādiem uzdevumiem ekonomikas jomā, kas parasti jāveic valstij. Ņemot vērā arī attiecīgo pasākumu ekonomisko un politisko nozīmi, kā arī valsts un SACE pastāvīgo un ciešo saikni, Komisija uzskata, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai atzītu otrā, trešā un ceturtā pasākuma piedēvējamību valstij.

V.1.3.   Selektivitāte

| (181) | Attiecībā uz otro pasākumu Komisija norāda, ka saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju SACE atbilstīgi saviem statūtiem varēja noslēgt pārapdrošināšanas un līdzapdrošināšanas līgumus ne tikai ar SACE BT, bet arī ar citiem privātajiem apdrošinātājiem (149). Tomēr, neraugoties uz šo noteikumu, Itālija nepierādīja, ka SACE varēja visiem privātajiem apdrošinātājiem piemērot vienādus pārapdrošināšanas nosacījumus. Jebkurā gadījumā ir pierādīts, ka SACE noslēdza pārapdrošināšanas līgumu tikai ar SACE BT un ka tā noteikumi neatbilda tirgus apstākļiem. Tāpēc nav šaubu par to, ka šis SACE BT labā īstenotais pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz otro pasākumu Komisija norāda, ka saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju SACE atbilstīgi saviem statūtiem varēja noslēgt pārapdrošināšanas un līdzapdrošināšanas līgumus ne tikai ar SACE BT, bet arī ar citiem privātajiem apdrošinātājiem (149). Tomēr, neraugoties uz šo noteikumu, Itālija nepierādīja, ka SACE varēja visiem privātajiem apdrošinātājiem piemērot vienādus pārapdrošināšanas nosacījumus. Jebkurā gadījumā ir pierādīts, ka SACE noslēdza pārapdrošināšanas līgumu tikai ar SACE BT un ka tā noteikumi neatbilda tirgus apstākļiem. Tāpēc nav šaubu par to, ka šis SACE BT labā īstenotais pasākums ir selektīvs.

| (182) | Par trešo pasākumu jānorāda, ka tas attiecās tikai uz vienu uzņēmumu, t. i., SACE BT. Tāpēc pasākums ir selektīvs. |
| --- | --- |

(182)

Par trešo pasākumu jānorāda, ka tas attiecās tikai uz vienu uzņēmumu, t. i., SACE BT. Tāpēc pasākums ir selektīvs.

| (183) | Arī ceturtais pasākums attiecās tikai uz vienu uzņēmumu, t. i., SACE BT. Tāpēc arī tas ir selektīvs. |
| --- | --- |

(183)

Arī ceturtais pasākums attiecās tikai uz vienu uzņēmumu, t. i., SACE BT. Tāpēc arī tas ir selektīvs.

V.1.4.   Konkurences izkropļošana

| (184) | Pateicoties otrajam pasākumam, SACE BT varēja uzņemties vairāk apdrošināšanas līgumu nekā spētu tad, ja SACE nepiešķirtu pārapdrošināšanas finansējumu, vai pats uzņemties mazāku risku. Tāpēc Komisija secina, ka otrais pasākums radīja konkurences izkropļojumus (150). |
| --- | --- |

(184)

Pateicoties otrajam pasākumam, SACE BT varēja uzņemties vairāk apdrošināšanas līgumu nekā spētu tad, ja SACE nepiešķirtu pārapdrošināšanas finansējumu, vai pats uzņemties mazāku risku. Tāpēc Komisija secina, ka otrais pasākums radīja konkurences izkropļojumus (150).

| (185) | Saistībā ar trešo un ceturto pasākumu jāatsaucas uz Eksportu kredīta paziņojuma 3.2. punktu, kurā noteikts, ka kapitāla nodrošinājums, ko valsts piešķir konkrētiem uzņēmumiem un kas ietver valsts atbalstu, ja šis uzņēmums nerīkojas kā privātais ieguldītājs tirgus ekonomikā, izkropļo konkurenci (151). Komisijai ir nopietnas šaubas par to, vai SACE BT normālos apstākļos varētu turpināt darbību, ja SACE nebūtu īstenojis attiecīgos pasākumus. Iespējams, ka bez šā kapitāla SACE BT nespētu izpildīt regulatīvās kapitāla prasības un kļūtu maksātnespējīgs. Visbeidzot, ja valsts nebūtu papildinājusi kapitālu, SACE BT parakstīto jauno apdrošināšanas līgumu skaits būtu bijis daudz mazāks. Tam arī būtu ievērojami jāsamazina sava tirgus daļa. Taču, kā redzams 6. tabulā, SACE BT savu tirgus daļu būtiski paplašināja. Tāpēc arī trešais un ceturtais pasākums radīja konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(185)

Saistībā ar trešo un ceturto pasākumu jāatsaucas uz Eksportu kredīta paziņojuma 3.2. punktu, kurā noteikts, ka kapitāla nodrošinājums, ko valsts piešķir konkrētiem uzņēmumiem un kas ietver valsts atbalstu, ja šis uzņēmums nerīkojas kā privātais ieguldītājs tirgus ekonomikā, izkropļo konkurenci (151). Komisijai ir nopietnas šaubas par to, vai SACE BT normālos apstākļos varētu turpināt darbību, ja SACE nebūtu īstenojis attiecīgos pasākumus. Iespējams, ka bez šā kapitāla SACE BT nespētu izpildīt regulatīvās kapitāla prasības un kļūtu maksātnespējīgs. Visbeidzot, ja valsts nebūtu papildinājusi kapitālu, SACE BT parakstīto jauno apdrošināšanas līgumu skaits būtu bijis daudz mazāks. Tam arī būtu ievērojami jāsamazina sava tirgus daļa. Taču, kā redzams 6. tabulā, SACE BT savu tirgus daļu būtiski paplašināja. Tāpēc arī trešais un ceturtais pasākums radīja konkurences izkropļojumus.

V.1.5.   Ietekme uz tirdzniecību

| (186) | Eksporta kredītu apdrošināšanas tirgus un citi apdrošināšanas pakalpojumu tirgi, kuros SACE BT darbojas, ir atvērti tirdzniecībai starp dalībvalstīm, un Savienībā darbojas daudzi uzņēmumi no dažādām dalībvalstīm. Itālijā SACE BT konkurē ar ārvalstu uzņēmumu meitasuzņēmumiem (skatīt 6. tabulu).

  6. tabula



  SACE BT pozīcija Itālijas kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgū (%) | | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Gruppo Allianz | 27,3 | 27,1 | 25,5 | 23,3 | 20,8 |
| 2. | Coface Assicurazioni | 14,2 | 13,7 | 13,5 | 13,7 | 15,9 |
| 3. | Atradius | 13,4 | 12,6 | 11,0 | 8,8 | 7,7 |
| 4. | Gruppo Fondiaria–SAI | 8,5 | 8,8 | 9,1 | 9,3 | 9,7 |
| 5. | Gruppo Generali (152) | 10,3 | 8,6 | 8,4 | 9,0 | 8,8 |
| 6. | Gruppo SACE BT | 4,7 | 6,4 | 8,2 | 9,0 | 8,6 |
| 7. | Gruppo Unipol (UGF) | 4,4 | 4,4 | 4,4 | 4,3 | 4,3 |
| 8. | Gruppo Reale Mutua | 4,4 | 4,3 | 4,3 | 3,9 | 4,3 |
| 9. | Gruppo Zurich Italia (152) | 3,1 | 2,7 | 3,1 | 2,9 | 2,7 |
| 10. | Citi | 9,6 | 11,3 | 12,5 | 15,7 | 17,2 |

(186)

Eksporta kredītu apdrošināšanas tirgus un citi apdrošināšanas pakalpojumu tirgi, kuros SACE BT darbojas, ir atvērti tirdzniecībai starp dalībvalstīm, un Savienībā darbojas daudzi uzņēmumi no dažādām dalībvalstīm. Itālijā SACE BT konkurē ar ārvalstu uzņēmumu meitasuzņēmumiem (skatīt 6. tabulu).

6. tabula

SACE BT pozīcija Itālijas kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgū (%)

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

1.

Gruppo Allianz

27,3

27,1

25,5

23,3

20,8

2.

Coface Assicurazioni

14,2

13,7

13,5

13,7

15,9

3.

Atradius

13,4

12,6

11,0

8,8

7,7

4.

Gruppo Fondiaria–SAI

8,5

8,8

9,1

9,3

9,7

5.

Gruppo Generali (152)

10,3

8,6

8,4

9,0

8,8

6.

Gruppo SACE BT

4,7

6,4

8,2

9,0

8,6

7.

Gruppo Unipol (UGF)

4,4

4,4

4,4

4,3

4,3

8.

Gruppo Reale Mutua

4,4

4,3

4,3

3,9

4,3

9.

Gruppo Zurich Italia (152)

3,1

2,7

3,1

2,9

2,7

10.

Citi

9,6

11,3

12,5

15,7

17,2

| (187) | Tāpēc un saskaņā ar Eksportu kredīta paziņojuma 3.2. punktu visas uzņēmumam radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību. |
| --- | --- |

(187)

Tāpēc un saskaņā ar Eksportu kredīta paziņojuma 3.2. punktu visas uzņēmumam radītās priekšrocības ietekmē tirdzniecību.

V.1.6.   Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam
   (153)
  (“De minimis atbalsta regula”) piemērošana

| (188) | Regulā (EK) Nr. 1998/2006 ir noteikts ierobežojums, par kuru mazākus atbalsta pasākumus uzskata par neatbilstīgiem visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, tādēļ uz tiem neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas procedūra. Ņemot vērā SACE BT piešķirtā atbalsta summas, De minimis atbalsta regulā noteiktajam ierobežojumam, t. i., EUR 200 000, atbilst tikai otrais pasākums. Komisija 128. apsvērumā aprēķināja, ka ar otro pasākumu piešķirtā atbalsta summa ir EUR 156 000. |
| --- | --- |

(188)

Regulā (EK) Nr. 1998/2006 ir noteikts ierobežojums, par kuru mazākus atbalsta pasākumus uzskata par neatbilstīgiem visiem Līguma 107. panta 1. punkta kritērijiem, tādēļ uz tiem neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā paredzētā paziņošanas procedūra. Ņemot vērā SACE BT piešķirtā atbalsta summas, De minimis atbalsta regulā noteiktajam ierobežojumam, t. i., EUR 200 000, atbilst tikai otrais pasākums. Komisija 128. apsvērumā aprēķināja, ka ar otro pasākumu piešķirtā atbalsta summa ir EUR 156 000.

| (189) | Taču Itālija neatsaucās uz Regulu (EK) Nr. 1998/2006 un arī nepierādīja, ka otrā pasākuma īstenošanas brīdī SACE BT atbilda šīs regulas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(189)

Taču Itālija neatsaucās uz Regulu (EK) Nr. 1998/2006 un arī nepierādīja, ka otrā pasākuma īstenošanas brīdī SACE BT atbilda šīs regulas nosacījumiem.

| (190) | Turklāt Regula (EK) Nr. 1998/2006 neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Jānorāda, ka Itālija neuzskatīja SACE BT par grūtībās nonākušu uzņēmumu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (154). Taču Itālija neiesniedza pietiekamus pierādījumus šīs nostājas pamatošanai. Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm vienas no parastajām grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmēm ir zaudējumu pieaugums, jaudas pārpalikums un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība. SACE BT reģistrēja ievērojamus zaudējumus gan 2008. gadā (aptuveni EUR 29,5 miljoni), gan 2009. gadā (aptuveni EUR 34 miljoni), un to dēļ akcionārs veica apjomīgu rekapitalizāciju. Turklāt saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju jau 2009. gada pirmā pusgada beigās nepietika aktīvu, ar ko nodrošināt rezerves kapitālu, t. i., 2009. gada jūnija beigās bija vajadzīgi EUR 23 miljoni, bet 2009. gada beigās – EUR 68 miljoni (155). |
| --- | --- |

(190)

Turklāt Regula (EK) Nr. 1998/2006 neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Jānorāda, ka Itālija neuzskatīja SACE BT par grūtībās nonākušu uzņēmumu saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (154). Taču Itālija neiesniedza pietiekamus pierādījumus šīs nostājas pamatošanai. Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm vienas no parastajām grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmēm ir zaudējumu pieaugums, jaudas pārpalikums un krītoša vai nulles neto aktīvu vērtība. SACE BT reģistrēja ievērojamus zaudējumus gan 2008. gadā (aptuveni EUR 29,5 miljoni), gan 2009. gadā (aptuveni EUR 34 miljoni), un to dēļ akcionārs veica apjomīgu rekapitalizāciju. Turklāt saskaņā ar Itālijas sniegto informāciju jau 2009. gada pirmā pusgada beigās nepietika aktīvu, ar ko nodrošināt rezerves kapitālu, t. i., 2009. gada jūnija beigās bija vajadzīgi EUR 23 miljoni, bet 2009. gada beigās – EUR 68 miljoni (155).

| (191) | Otrkārt, arī tad, ja SACE BT drīkstētu saņemt de minimis atbalstu, pirms šāda atbalsta piešķiršanas SACE BT būtu jāpaziņo Itālijai par jebkādu citu de minimis atbalstu, kas saņemts pēdējo divu fiskālo gadu laikā un attiecīgajā fiskālajā gadā (156). Turklāt, ja Itālija bija plānojusi piešķirt de minimis atbalstu SACE BT, tai bija rakstiski jāinformē SACE BT par paredzēto atbalsta summu (izteiktu kā dotācijas bruto ekvivalentu) un to, ka tas būs de minimis atbalsts. Itālija Komisijai šādus dokumentus neiesniedza. |
| --- | --- |

(191)

Otrkārt, arī tad, ja SACE BT drīkstētu saņemt de minimis atbalstu, pirms šāda atbalsta piešķiršanas SACE BT būtu jāpaziņo Itālijai par jebkādu citu de minimis atbalstu, kas saņemts pēdējo divu fiskālo gadu laikā un attiecīgajā fiskālajā gadā (156). Turklāt, ja Itālija bija plānojusi piešķirt de minimis atbalstu SACE BT, tai bija rakstiski jāinformē SACE BT par paredzēto atbalsta summu (izteiktu kā dotācijas bruto ekvivalentu) un to, ka tas būs de minimis atbalsts. Itālija Komisijai šādus dokumentus neiesniedza.

| (192) | Ņemot vērā visu iepriekš minēto, Komisija nevar atzīt otro pasākumu par de minimis atbalstu. |
| --- | --- |

(192)

Ņemot vērā visu iepriekš minēto, Komisija nevar atzīt otro pasākumu par de minimis atbalstu.

V.1.7.   Secinājums par valsts atbalsta esību

| (193) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka otrais, trešais un ceturtais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(193)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka otrais, trešais un ceturtais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu.

V. 2.   ATBALSTA ATZĪŠANA PAR JAUNU VAI ESOŠU ATBALSTU

| (194) | Komisija uzskata, ka, tā kā otro, trešo un ceturto pasākumu nevar uzskatīt par īstenotiem, pirms Itālija pieņēma Eksporta kredītu paziņojumu, tie ir atzīstami par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(194)

Komisija uzskata, ka, tā kā otro, trešo un ceturto pasākumu nevar uzskatīt par īstenotiem, pirms Itālija pieņēma Eksporta kredītu paziņojumu, tie ir atzīstami par jaunu atbalstu.

| (195) | Konkrētāk, Itālija pieņēma 1997. gada eksporta kredītu paziņojuma ieteikumus ne vēlāk kā 2001. gada 14. septembrī, kad tā pieņēma 2001. gada eksporta kredītu paziņojuma versiju (skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 5. apsvērumu). Tā kā otro, trešo un ceturto pasākumu īstenoja pēc šā datuma, tie ir uzskatāmi par jaunu atbalstu. |
| --- | --- |

(195)

Konkrētāk, Itālija pieņēma 1997. gada eksporta kredītu paziņojuma ieteikumus ne vēlāk kā 2001. gada 14. septembrī, kad tā pieņēma 2001. gada eksporta kredītu paziņojuma versiju (skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 5. apsvērumu). Tā kā otro, trešo un ceturto pasākumu īstenoja pēc šā datuma, tie ir uzskatāmi par jaunu atbalstu.

| (196) | Tāpēc pasākumus uzskata par nelikumīgu atbalstu, jo Itālija pirms to īstenošanas 2009. gadā neinformēja Komisiju. |
| --- | --- |

(196)

Tāpēc pasākumus uzskata par nelikumīgu atbalstu, jo Itālija pirms to īstenošanas 2009. gadā neinformēja Komisiju.

V. 3.   IESPĒJAMĀ ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

| (197) | Tā kā iepriekšējā sadaļā konstatēts, ka otrais, trešais un ceturtais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, būtu jānovērtē pasākumu saderība ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(197)

Tā kā iepriekšējā sadaļā konstatēts, ka otrais, trešais un ceturtais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, būtu jānovērtē pasākumu saderība ar iekšējo tirgu.

V.3.1.   Saderības novērtējuma juridiskais pamats

| (198) | Tā kā Itālija un SACE uzskatīja, ka pasākumi nav atbalsts, netika iesniegts pamatojums un pierādījumi par pasākumu atbilstību saderības nosacījumiem. Kā minēts 81. apsvērumā, SACE kā iespējamo trešā un ceturtā pasākuma saderības pamatojumu norādīja Rekapitalizācijas paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu (157). Taču ne Itālija, nedz arī SACE nepamatoja savus argumentus par pasākumu atbilstību šo paziņojumu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(198)

Tā kā Itālija un SACE uzskatīja, ka pasākumi nav atbalsts, netika iesniegts pamatojums un pierādījumi par pasākumu atbilstību saderības nosacījumiem. Kā minēts 81. apsvērumā, SACE kā iespējamo trešā un ceturtā pasākuma saderības pamatojumu norādīja Rekapitalizācijas paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu (157). Taču ne Itālija, nedz arī SACE nepamatoja savus argumentus par pasākumu atbilstību šo paziņojumu nosacījumiem.

| (199) | Komisija atgādina, ka saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojuma 3.2. un 4.1. punktu Līguma 107. panta 2. un 3. punktā paredzētie atbrīvojumi no 107. panta 1. punktā noteiktā aizlieguma neattiecas uz nododamajiem riskiem (“Valsts atbalsts [...], kuru valsts atbalstītie eksporta kredītapdrošinātāji saņem par nododamajiem riskiem [...], var traucēt konkurenci, un tādēļ tas nevar pretendēt uz atbrīvojumu saskaņā ar Līguma valsts atbalsta noteikumiem”). Tāpēc atbalsts kredītu apdrošinātājiem, kuri darbojas nododamo risku jomā, parasti nav saderīgs. |
| --- | --- |

(199)

Komisija atgādina, ka saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojuma 3.2. un 4.1. punktu Līguma 107. panta 2. un 3. punktā paredzētie atbrīvojumi no 107. panta 1. punktā noteiktā aizlieguma neattiecas uz nododamajiem riskiem (“Valsts atbalsts [...], kuru valsts atbalstītie eksporta kredītapdrošinātāji saņem par nododamajiem riskiem [...], var traucēt konkurenci, un tādēļ tas nevar pretendēt uz atbrīvojumu saskaņā ar Līguma valsts atbalsta noteikumiem”). Tāpēc atbalsts kredītu apdrošinātājiem, kuri darbojas nododamo risku jomā, parasti nav saderīgs.

| (200) | Tomēr Komisija pierādīs, ka attiecīgie trīs atbalsta pasākumi jebkurā gadījumā neatbilstu nevienam no saderības nosacījumiem, kas paredzēti Līguma 107. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

(200)

Tomēr Komisija pierādīs, ka attiecīgie trīs atbalsta pasākumi jebkurā gadījumā neatbilstu nevienam no saderības nosacījumiem, kas paredzēti Līguma 107. panta 3. punktā.

V.3.2.   Saderība saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (“Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”)
   (158)

| (201) | Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs glābšanas atbalsts definēts kā īstermiņa atbalsts, ko principā piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, lai atbalsta saņēmējam sniegtu vajadzīgo atelpu, kuras laikā izstrādāt sīku pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu. Glābšanas atbalsts ir pagaidu un reversīvs atbalsts. Glābšanas atbalsts parasti ir aizdevuma garantijas vai aizdevumi, ko piešķir grūtībās nonākušam uzņēmumam, kamēr tiek izvērtēta tā nākotne. |
| --- | --- |

(201)

Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs glābšanas atbalsts definēts kā īstermiņa atbalsts, ko principā piešķir uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus, lai atbalsta saņēmējam sniegtu vajadzīgo atelpu, kuras laikā izstrādāt sīku pārstrukturēšanas vai likvidācijas plānu. Glābšanas atbalsts ir pagaidu un reversīvs atbalsts. Glābšanas atbalsts parasti ir aizdevuma garantijas vai aizdevumi, ko piešķir grūtībās nonākušam uzņēmumam, kamēr tiek izvērtēta tā nākotne.

| (202) | Attiecībā uz iespēju pierādīt otrā pasākuma atbilstību glābšanas atbalstam Komisija norāda, ka otrajam pasākumam nav likviditātes atbalsta iezīmju un tā galvenais mērķis nebija noturēt SACE BT darbību. Tāpēc otro pasākumu nevar atzīt par glābšanas atbalstu. Savukārt trešo un ceturto pasākumu nevar atzīt par glābšanas atbalstu, jo tie ir pastāvīgs un neatgriezenisks kapitāla papildinājums. |
| --- | --- |

(202)

Attiecībā uz iespēju pierādīt otrā pasākuma atbilstību glābšanas atbalstam Komisija norāda, ka otrajam pasākumam nav likviditātes atbalsta iezīmju un tā galvenais mērķis nebija noturēt SACE BT darbību. Tāpēc otro pasākumu nevar atzīt par glābšanas atbalstu. Savukārt trešo un ceturto pasākumu nevar atzīt par glābšanas atbalstu, jo tie ir pastāvīgs un neatgriezenisks kapitāla papildinājums.

| (203) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējiem:






  a) | jāpierāda, ka tie pieņemamā termiņā var atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta; |
| --- | --- | --- |

(203)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējiem:

a)

jāpierāda, ka tie pieņemamā termiņā var atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta;

| b) | jāpierāda, ka tie no saviem resursiem segs vismaz 50 % izmaksu par lielu uzņēmumu (vai mazāk mazo vai vidējo uzņēmumu gadījumā) pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

b)

jāpierāda, ka tie no saviem resursiem segs vismaz 50 % izmaksu par lielu uzņēmumu (vai mazāk mazo vai vidējo uzņēmumu gadījumā) pārstrukturēšanu;

| c) | jāparedz pasākumi, ar kuriem reaģēt uz atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem, jo īpaši jaudas samazināšana un to līdzekļu, kas nav vajadzīgi dzīvotspējas atjaunošanai, nodalīšana. |
| --- | --- |

c)

jāparedz pasākumi, ar kuriem reaģēt uz atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem, jo īpaši jaudas samazināšana un to līdzekļu, kas nav vajadzīgi dzīvotspējas atjaunošanai, nodalīšana.

| (204) | Tomēr Komisija norāda, ka otrais, trešais un ceturtais atbalsta pasākums neatbilst šiem nosacījumiem par atbilstību pārstrukturēšanas atbalstam saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Tā ievēroja, piemēram, šādas problēmas:






  a) | pirmkārt, 2009. gadā izstrādātajā uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam nav parādīts, ka, to īstenojot, tiks panākta ilgstoša un tirgus nosacījumiem atbilstīga SACE BT rentabilitāte (skatīt V.1.1.3., V.1.1.4. un V.3.4. sadaļā izklāstīto novērtējumu); |
| --- | --- | --- |

(204)

Tomēr Komisija norāda, ka otrais, trešais un ceturtais atbalsta pasākums neatbilst šiem nosacījumiem par atbilstību pārstrukturēšanas atbalstam saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Tā ievēroja, piemēram, šādas problēmas:

a)

pirmkārt, 2009. gadā izstrādātajā uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam nav parādīts, ka, to īstenojot, tiks panākta ilgstoša un tirgus nosacījumiem atbilstīga SACE BT rentabilitāte (skatīt V.1.1.3., V.1.1.4. un V.3.4. sadaļā izklāstīto novērtējumu);

| b) | otrkārt, netika īstenots pasākums konkurences kropļojumu ierobežošanai. Gluži pretēji, saskaņā ar Itālijas teikto SACE BT plānoja ievērojami palielināt savu klātbūtni tirgū līdz [...] % kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgus daļas 2011. gadā un līdz 2011. gadam kļūt par [...] lielāko kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieku. |
| --- | --- |

b)

otrkārt, netika īstenots pasākums konkurences kropļojumu ierobežošanai. Gluži pretēji, saskaņā ar Itālijas teikto SACE BT plānoja ievērojami palielināt savu klātbūtni tirgū līdz [...] % kredītu apdrošināšanas un galvojumu tirgus daļas 2011. gadā un līdz 2011. gadam kļūt par [...] lielāko kredītu apdrošināšanas tirgus dalībnieku.

V.3.3.   Saderība saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojumu un Pagaidu shēmu

| (205) | Tā kā otro, trešo un ceturto pasākumu nelikumīgi īstenoja 2009. gadā, saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (159), Komisija šo pasākumu saderību novērtē saskaņā ar tobrīd piemērojamajiem Eksporta kredītu paziņojuma (t. i., 1997. gada eksporta kredītu paziņojums, kas tika grozīts un pagarināts 2001. (160), 2004. (161) un 2005. gadā (162)) noteikumiem (163). |
| --- | --- |

(205)

Tā kā otro, trešo un ceturto pasākumu nelikumīgi īstenoja 2009. gadā, saskaņā ar Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (159), Komisija šo pasākumu saderību novērtē saskaņā ar tobrīd piemērojamajiem Eksporta kredītu paziņojuma (t. i., 1997. gada eksporta kredītu paziņojums, kas tika grozīts un pagarināts 2001. (160), 2004. (161) un 2005. gadā (162)) noteikumiem (163).

| (206) | Eksporta kredītu paziņojuma 4.2. punktā dalībvalstīm prasīts veikt labojumus savās eksporta kredītapdrošināšanas sistēmās attiecībā uz nododamiem riskiem, lai viena gada laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas pārtrauktu konkrēta veida valsts atbalsta piešķiršanu valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem attiecībā uz minētajiem riskiem. Eksporta kredītu paziņojuma 4.2. punkta d) apakšpunktā aizliegtie pasākumi ir “atbalsta piešķiršana, kapitāla nodrošinājums vai cita veida finansējums apstākļos, kuros privāts ieguldītājs, rīkojoties atbilstoši parastiem tirgus apstākļiem, neieguldītu attiecīgajā uzņēmējsabiedrībā, vai ar nosacījumiem, kurus nepieņemtu privātais ieguldītājs.” Tāpēc trešais un ceturtais pasākums, t. i., rekapitalizācija, nav saderīgi saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojumu. Tā kā pasākumu īstenošanas brīdī piemērojamā Valsts atbalsta pasākumu pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (164), neattiecas uz publiskiem kapitāla piešķīrumiem, trešo un ceturto pasākumu nevar atzīt par saderīgiem saskaņā ar šo tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(206)

Eksporta kredītu paziņojuma 4.2. punktā dalībvalstīm prasīts veikt labojumus savās eksporta kredītapdrošināšanas sistēmās attiecībā uz nododamiem riskiem, lai viena gada laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas pārtrauktu konkrēta veida valsts atbalsta piešķiršanu valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem attiecībā uz minētajiem riskiem. Eksporta kredītu paziņojuma 4.2. punkta d) apakšpunktā aizliegtie pasākumi ir “atbalsta piešķiršana, kapitāla nodrošinājums vai cita veida finansējums apstākļos, kuros privāts ieguldītājs, rīkojoties atbilstoši parastiem tirgus apstākļiem, neieguldītu attiecīgajā uzņēmējsabiedrībā, vai ar nosacījumiem, kurus nepieņemtu privātais ieguldītājs.” Tāpēc trešais un ceturtais pasākums, t. i., rekapitalizācija, nav saderīgi saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojumu. Tā kā pasākumu īstenošanas brīdī piemērojamā Valsts atbalsta pasākumu pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (164), neattiecas uz publiskiem kapitāla piešķīrumiem, trešo un ceturto pasākumu nevar atzīt par saderīgiem saskaņā ar šo tiesisko regulējumu.

| (207) | Attiecībā uz otro pasākumu lēmuma par procedūras sākšanu 142. apsvērumā Komisija pauda šaubas par tā atbilstību Eksporta kredītu paziņojumam un Pagaidu shēmai. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz otro pasākumu lēmuma par procedūras sākšanu 142. apsvērumā Komisija pauda šaubas par tā atbilstību Eksporta kredītu paziņojumam un Pagaidu shēmai.

| (208) | Eksporta kredītu paziņojumā paredzētā izņēmuma noteikuma (kas ir atkārtots Pagaidu shēmā) mērķis ir novērst eksportētājiem pieejamā apdrošināšanas seguma īslaicīgo trūkumu. Saskaņā ar šo noteikumu krīzes laikā drīkst piešķirt valsts atbalstītu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas segumu atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, ja: dalībvalsts pierāda, ka tirgū nav pieejams segums eksportētāju īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanai, iesniedzot pietiekamus pierādījumus par risku apdrošināšanas seguma nepieejamību privātā apdrošināšanas tirgū; shēma ir pieejama visiem uzņēmējiem, un valsts nosaka tādu cenu, kādu par segtajiem riskiem prasītu privātie uzņēmēji (saskaņā ar šā noteikuma interpretāciju tiesu praksē valstij, sedzot atlikušo risku, būtu jānosaka lielāka nodeva). |
| --- | --- |

(208)

Eksporta kredītu paziņojumā paredzētā izņēmuma noteikuma (kas ir atkārtots Pagaidu shēmā) mērķis ir novērst eksportētājiem pieejamā apdrošināšanas seguma īslaicīgo trūkumu. Saskaņā ar šo noteikumu krīzes laikā drīkst piešķirt valsts atbalstītu apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas segumu atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, ja: dalībvalsts pierāda, ka tirgū nav pieejams segums eksportētāju īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanai, iesniedzot pietiekamus pierādījumus par risku apdrošināšanas seguma nepieejamību privātā apdrošināšanas tirgū; shēma ir pieejama visiem uzņēmējiem, un valsts nosaka tādu cenu, kādu par segtajiem riskiem prasītu privātie uzņēmēji (saskaņā ar šā noteikuma interpretāciju tiesu praksē valstij, sedzot atlikušo risku, būtu jānosaka lielāka nodeva).

| (209) | Pirmkārt, Komisija norādīja, ka, lai Itālija būtu izpildījusi izņēmuma noteikumu, tai būtu jāiesniedz attiecīgie pierādījumi. Taču Itālija nolēma neizmantot izņēmuma noteikumu. SACE atbildēja, ka Komisijas prasība iesniegt informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka eksportētājiem tirgū nebija seguma, ir nepamatota. |
| --- | --- |

(209)

Pirmkārt, Komisija norādīja, ka, lai Itālija būtu izpildījusi izņēmuma noteikumu, tai būtu jāiesniedz attiecīgie pierādījumi. Taču Itālija nolēma neizmantot izņēmuma noteikumu. SACE atbildēja, ka Komisijas prasība iesniegt informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka eksportētājiem tirgū nebija seguma, ir nepamatota.

| (210) | Otrkārt, Itālija un SACE atkārtoja savu nostāju par to, ka pārapdrošināšanas segumu no SACE varēja saņemt visi tirgus dalībnieki, kā noteikts SACE statūtos. Šajā gadījumā SACE iesaistījās, nodrošinot apdrošinātājam SACE BT pārapdrošināšanas segumu, kas it kā bija pieejams arī citiem privātajiem pārapdrošinātājiem. Taču nav pierādījumu par to, ka tirgū nebija pieejams segums īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanai eksportētājiem. Seguma ierobežotajai pieejamībai vajadzēja ietekmēt arī citus tirgus dalībniekus, taču Komisijas rīcībā nav pierādījumu par to, vai papildus SACE BT arī citiem uzņēmumiem bija grūtības nodrošināt pārapdrošināšanas segumu tirgū un, ja tā, vai arī tie varēja saņemt pārapdrošināšanas segumu no SACE saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem. Pārējie tirgus dalībnieki šādu atbalstu neprasīja. Bez šādas informācijas Komisija nevar secināt, ka pasākums ir samērīgs ar mērķi, t. i., novērst nopietnus Itālijas ekonomikas traucējumus. Tāpēc jāsecina, ka Itālija nevis veica visiem uzņēmējiem pieejamu pasākumu, bet gan īstenoja selektīvu pasākumu viena uzņēmēja, t. i., SACE BT, labā. |
| --- | --- |

(210)

Otrkārt, Itālija un SACE atkārtoja savu nostāju par to, ka pārapdrošināšanas segumu no SACE varēja saņemt visi tirgus dalībnieki, kā noteikts SACE statūtos. Šajā gadījumā SACE iesaistījās, nodrošinot apdrošinātājam SACE BT pārapdrošināšanas segumu, kas it kā bija pieejams arī citiem privātajiem pārapdrošinātājiem. Taču nav pierādījumu par to, ka tirgū nebija pieejams segums īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanai eksportētājiem. Seguma ierobežotajai pieejamībai vajadzēja ietekmēt arī citus tirgus dalībniekus, taču Komisijas rīcībā nav pierādījumu par to, vai papildus SACE BT arī citiem uzņēmumiem bija grūtības nodrošināt pārapdrošināšanas segumu tirgū un, ja tā, vai arī tie varēja saņemt pārapdrošināšanas segumu no SACE saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem. Pārējie tirgus dalībnieki šādu atbalstu neprasīja. Bez šādas informācijas Komisija nevar secināt, ka pasākums ir samērīgs ar mērķi, t. i., novērst nopietnus Itālijas ekonomikas traucējumus. Tāpēc jāsecina, ka Itālija nevis veica visiem uzņēmējiem pieejamu pasākumu, bet gan īstenoja selektīvu pasākumu viena uzņēmēja, t. i., SACE BT, labā.

| (211) | Treškārt, kā norādīts iepriekš, attiecībā uz iekasētajām prēmijām SACE noteiktā cena bija nevis augstāka, bet gan tāda pati kā privāto pārapdrošinātāju prasītā, lai gan SACE uzņēmās lielāku risku (atlikušo risku un ievērojami lielāku riska daļu), ko tirgus dalībnieki, ņemot vērā situāciju tirgū un SACE BT finansiālo stāvokli, nebija gatavi apdrošināt. |
| --- | --- |

(211)

Treškārt, kā norādīts iepriekš, attiecībā uz iekasētajām prēmijām SACE noteiktā cena bija nevis augstāka, bet gan tāda pati kā privāto pārapdrošinātāju prasītā, lai gan SACE uzņēmās lielāku risku (atlikušo risku un ievērojami lielāku riska daļu), ko tirgus dalībnieki, ņemot vērā situāciju tirgū un SACE BT finansiālo stāvokli, nebija gatavi apdrošināt.

| (212) | Visbeidzot, Komisija ievēroja, ka aprēķināto otrā pasākuma atbalsta summu, t. i., EUR 156 000, nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Pagaidu shēmas 4.2.2. punktu – otro pasākumu neīstenoja kā shēmu, jo nebija paziņojuma par de minimis atbalstu. |
| --- | --- |

(212)

Visbeidzot, Komisija ievēroja, ka aprēķināto otrā pasākuma atbalsta summu, t. i., EUR 156 000, nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Pagaidu shēmas 4.2.2. punktu – otro pasākumu neīstenoja kā shēmu, jo nebija paziņojuma par de minimis atbalstu.

| (213) | Tāpēc jāsecina, ka atbalsts, ko piešķīra ar otro pasākumu, neatbilst Eksporta kredītu paziņojuma un Pagaidu shēmas noteikumiem. |
| --- | --- |

(213)

Tāpēc jāsecina, ka atbalsts, ko piešķīra ar otro pasākumu, neatbilst Eksporta kredītu paziņojuma un Pagaidu shēmas noteikumiem.

V.3.4.   Saderība saskaņā ar Rekapitalizācijas paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu

| (214) | Lēmuma par procedūras sākšanu 144. apsvērumā Komisija pauda šaubas par trešā un ceturtā pasākuma atbilstību Rekapitalizācijas paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam par finanšu sektoru krīzes laikā. Tā kā arī otro pasākumu īstenoja finanšu krīzes laikā, Komisija novērtēs arī tā atbilstību šim tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

(214)

Lēmuma par procedūras sākšanu 144. apsvērumā Komisija pauda šaubas par trešā un ceturtā pasākuma atbilstību Rekapitalizācijas paziņojumam un Pārstrukturēšanas paziņojumam par finanšu sektoru krīzes laikā. Tā kā arī otro pasākumu īstenoja finanšu krīzes laikā, Komisija novērtēs arī tā atbilstību šim tiesiskajam regulējumam.

| (215) | Tā kā Komisija konstatēja, ka Itālijas un SACE piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu sniegtā informācija joprojām nav pietiekama, lai varētu pilnīgi izvērtēt pasākumus kā iespējamu pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija 2012. gada februārī aicināja Itāliju iesniegt papildu faktus iespējamās atbilstības pamatošanai, iesniedzot pilnīgu pārstrukturēšanas plānu, kas atbilstu Pārstrukturēšanas paziņojumam. Komisijas vēstulē bija izklāstīti galvenie fakti, kam vajadzētu būt iekļautiem pārstrukturēšanas plānā, kā arī atsauces uz attiecīgajiem Pārstrukturēšanas paziņojuma punktiem. |
| --- | --- |

(215)

Tā kā Komisija konstatēja, ka Itālijas un SACE piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu sniegtā informācija joprojām nav pietiekama, lai varētu pilnīgi izvērtēt pasākumus kā iespējamu pārstrukturēšanas atbalstu, Komisija 2012. gada februārī aicināja Itāliju iesniegt papildu faktus iespējamās atbilstības pamatošanai, iesniedzot pilnīgu pārstrukturēšanas plānu, kas atbilstu Pārstrukturēšanas paziņojumam. Komisijas vēstulē bija izklāstīti galvenie fakti, kam vajadzētu būt iekļautiem pārstrukturēšanas plānā, kā arī atsauces uz attiecīgajiem Pārstrukturēšanas paziņojuma punktiem.

| (216) | Komisija konstatēja, ka Itālijas iesniegtajos dokumentos bija tikai apkopoti SACE iekšējie dokumenti, kuros tika atkārtota Itālijas nostāja par to, ka attiecīgie 2009. gadā īstenotie trīs pasākumi nav piedēvējami valstij un atbilst TEIP. |
| --- | --- |

(216)

Komisija konstatēja, ka Itālijas iesniegtajos dokumentos bija tikai apkopoti SACE iekšējie dokumenti, kuros tika atkārtota Itālijas nostāja par to, ka attiecīgie 2009. gadā īstenotie trīs pasākumi nav piedēvējami valstij un atbilst TEIP.

| (217) | Komisija norāda, ka šo trīs pasākumu īstenošanas brīdī Itālija nebija paredzējusi iesniegt Komisijai pārstrukturēšanas plānu, kā prasīts Pārstrukturēšanas paziņojumā. Itālija apgalvo, ka šādus pārstrukturēšanas pasākumus neprasīja arī valsts uzraudzības iestāde ISVAP. |
| --- | --- |

(217)

Komisija norāda, ka šo trīs pasākumu īstenošanas brīdī Itālija nebija paredzējusi iesniegt Komisijai pārstrukturēšanas plānu, kā prasīts Pārstrukturēšanas paziņojumā. Itālija apgalvo, ka šādus pārstrukturēšanas pasākumus neprasīja arī valsts uzraudzības iestāde ISVAP.

| (218) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 10. punktu pārstrukturēšanas plānā būtu jānorāda atbalsta saņēmēja grūtības un trūkumi un jāizklāsta, kā ar ierosinātajiem pasākumiem tiks atrisinātas atbalsta saņēmēja problēmas. Saistībā ar to Itālija apgalvo, ka SACE BT krīzes cēloņi bija nevis iekšējie procesi, pieprasījuma izmaiņas vai citi faktori, kuru dēļ būtu nopietni jāizvērtē un jāpārstrukturē uzņēmējdarbības modelis, bet gan ievērojamais, krīzes izraisītais prasījumu skaita pieaugums. Komisija uzskata šo informāciju par nepietiekamu, jo īpaši tāpēc, ka SACE BT 2008. un 2009. gadā cieta ievērojamus zaudējumus. Turklāt privātie pārapdrošinātāji bija pauduši bažas par uzņēmuma stāvokli, atsakoties nodrošināt SACE BT pārapdrošināšanas segumu 2009. gadam. Jānorāda arī tas, ka, pretēji uzņēmējdarbības plānā prognozētajam, SACE BT nebija izdevies gūt peļņu pirmajos darbības gados (2005.–2007. gadā). Tas liecina par to, ka SACE BT grūtības izraisīja ne tikai finanšu krīze, bet arī paša uzņēmuma trūkumi. |
| --- | --- |

(218)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 10. punktu pārstrukturēšanas plānā būtu jānorāda atbalsta saņēmēja grūtības un trūkumi un jāizklāsta, kā ar ierosinātajiem pasākumiem tiks atrisinātas atbalsta saņēmēja problēmas. Saistībā ar to Itālija apgalvo, ka SACE BT krīzes cēloņi bija nevis iekšējie procesi, pieprasījuma izmaiņas vai citi faktori, kuru dēļ būtu nopietni jāizvērtē un jāpārstrukturē uzņēmējdarbības modelis, bet gan ievērojamais, krīzes izraisītais prasījumu skaita pieaugums. Komisija uzskata šo informāciju par nepietiekamu, jo īpaši tāpēc, ka SACE BT 2008. un 2009. gadā cieta ievērojamus zaudējumus. Turklāt privātie pārapdrošinātāji bija pauduši bažas par uzņēmuma stāvokli, atsakoties nodrošināt SACE BT pārapdrošināšanas segumu 2009. gadam. Jānorāda arī tas, ka, pretēji uzņēmējdarbības plānā prognozētajam, SACE BT nebija izdevies gūt peļņu pirmajos darbības gados (2005.–2007. gadā). Tas liecina par to, ka SACE BT grūtības izraisīja ne tikai finanšu krīze, bet arī paša uzņēmuma trūkumi.

| (219) | Par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisija norāda, ka, sākot no 2009. gada, tika veiktas SACE BT organizatoriskas, vadības līmeņa un darbības procesu izmaiņas. Daži no SACE BT īstenotajiem pasākumiem situācijas uzlabošanai bija prēmiju palielināšana, izmaksu samazināšana un vadības maiņa. Turklāt SACE BT2009. gada 25. februārī pārdeva savas KUP daļas. |
| --- | --- |

(219)

Par ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisija norāda, ka, sākot no 2009. gada, tika veiktas SACE BT organizatoriskas, vadības līmeņa un darbības procesu izmaiņas. Daži no SACE BT īstenotajiem pasākumiem situācijas uzlabošanai bija prēmiju palielināšana, izmaksu samazināšana un vadības maiņa. Turklāt SACE BT2009. gada 25. februārī pārdeva savas KUP daļas.

| (220) | Tomēr Komisija uzskata, ka šie pasākumi nebija pietiekami, lai nodrošinātu SACE BT ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(220)

Tomēr Komisija uzskata, ka šie pasākumi nebija pietiekami, lai nodrošinātu SACE BT ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

| (221) | Uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam, ko apstiprināja 2009. gada 4. augustā (kad tika īstenots ceturtais pasākums) iekļautās prognozes attiecās tikai uz nākamajiem diviem gadiem. Prognozēs bija paredzēts plāna otrajā gadā, t. i., 2011. gadā, sasniegt bezzaudējuma slieksni, taču rentabilitātes atjaunošana netika prognozēta. Tāpēc nebija pierādījumu par to, ka saprātīgā un īsā laikposmā, kas nepārsniegtu piecus gadus, t. i., ne vēlāk kā līdz 2014. gada beigām, būtu iespējams panākt pietiekamu rentabilitāti. Turklāt attiecīgie pieņēmumi būtu jāizskaidro un jāpārbauda. Itālija neiesniedza attiecīgu informāciju. |
| --- | --- |

(221)

Uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam, ko apstiprināja 2009. gada 4. augustā (kad tika īstenots ceturtais pasākums) iekļautās prognozes attiecās tikai uz nākamajiem diviem gadiem. Prognozēs bija paredzēts plāna otrajā gadā, t. i., 2011. gadā, sasniegt bezzaudējuma slieksni, taču rentabilitātes atjaunošana netika prognozēta. Tāpēc nebija pierādījumu par to, ka saprātīgā un īsā laikposmā, kas nepārsniegtu piecus gadus, t. i., ne vēlāk kā līdz 2014. gada beigām, būtu iespējams panākt pietiekamu rentabilitāti. Turklāt attiecīgie pieņēmumi būtu jāizskaidro un jāpārbauda. Itālija neiesniedza attiecīgu informāciju.

| (222) | Itālija iesniedza uzņēmējdarbības plāna 2011.–2013. gadam atjaunināto versiju, kas apstiprināta 2011. gada 24. novembrī, t. i., divus gadus pēc pasākumu īstenošanas. SACE BT mērķis pakāpeniski palielināt rentabilitāti (ROE), lai sasniegtu [...], ko 2011. gada 24. novembrī paziņoja uzņēmuma valde, nebija pamatots ar pietiekami sīkām un uzticamām finanšu prognozēm, kā prasīts Pārstrukturēšanas paziņojumā. Saskaņā ar finanšu prognozēm 2011. gada beigās SACE BT plāno, ka 2013. gadā ROE pirms nodokļu nomaksas būs tikai [...] %, tādējādi ROE (pēc nodokļu nomaksas) būs [...] %. Pēdējais rādītājs ir ievērojami zemāks par kapitāla izmaksām, kas saskaņā ar Itālijas iepriekšējām aplēsēm būtu aptuveni [5–10] %. |
| --- | --- |

(222)

Itālija iesniedza uzņēmējdarbības plāna 2011.–2013. gadam atjaunināto versiju, kas apstiprināta 2011. gada 24. novembrī, t. i., divus gadus pēc pasākumu īstenošanas. SACE BT mērķis pakāpeniski palielināt rentabilitāti (ROE), lai sasniegtu [...], ko 2011. gada 24. novembrī paziņoja uzņēmuma valde, nebija pamatots ar pietiekami sīkām un uzticamām finanšu prognozēm, kā prasīts Pārstrukturēšanas paziņojumā. Saskaņā ar finanšu prognozēm 2011. gada beigās SACE BT plāno, ka 2013. gadā ROE pirms nodokļu nomaksas būs tikai [...] %, tādējādi ROE (pēc nodokļu nomaksas) būs [...] %. Pēdējais rādītājs ir ievērojami zemāks par kapitāla izmaksām, kas saskaņā ar Itālijas iepriekšējām aplēsēm būtu aptuveni [5–10] %.

| (223) | Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 22.–23. punktu pārstrukturēšanas plānā bija jāpierāda, ka ir piešķirts tikai minimālais vajadzīgais atbalsts, proti, tas palīdz atjaunot SACE BT dzīvotspēju, taču to nevar izmantot darbības izvēršanai jaunos tirgos vai tirgus segmentos. Taču saskaņā ar iesniegtajiem datiem SACE BT krīzes laikā ievērojami palielināja savu pozīciju Itālijas kredītu apdrošināšanas un galvojumu (cauzioni) tirgū, no sestā lielākā tirgus dalībnieka 2008. gadā kļūstot par piekto lielāko tirgus dalībnieku 2010. gadā (tolaik, piemēram, Atradius tirgū no trešās vietas noslīdēja līdz sestajai pozīcijai) (skatīt 6. tabulu). |
| --- | --- |

(223)

Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 22.–23. punktu pārstrukturēšanas plānā bija jāpierāda, ka ir piešķirts tikai minimālais vajadzīgais atbalsts, proti, tas palīdz atjaunot SACE BT dzīvotspēju, taču to nevar izmantot darbības izvēršanai jaunos tirgos vai tirgus segmentos. Taču saskaņā ar iesniegtajiem datiem SACE BT krīzes laikā ievērojami palielināja savu pozīciju Itālijas kredītu apdrošināšanas un galvojumu (cauzioni) tirgū, no sestā lielākā tirgus dalībnieka 2008. gadā kļūstot par piekto lielāko tirgus dalībnieku 2010. gadā (tolaik, piemēram, Atradius tirgū no trešās vietas noslīdēja līdz sestajai pozīcijai) (skatīt 6. tabulu).

| (224) | Īsumā, pārstrukturēšanas plānā vispār nav iekļauti pamatelementi, piemēram, grūtību uzskaitījums, dzīvotspēja pamatscenārija un stresa scenārija īstenošanas gadījumā, tikai minimālās vajadzīgās atbalsta summas piešķiršana un kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(224)

Īsumā, pārstrukturēšanas plānā vispār nav iekļauti pamatelementi, piemēram, grūtību uzskaitījums, dzīvotspēja pamatscenārija un stresa scenārija īstenošanas gadījumā, tikai minimālās vajadzīgās atbalsta summas piešķiršana un kompensācijas pasākumi.

| (225) | Visbeidzot, arī tad, ja Itālijas iesniegto informāciju par pasākumiem un koriģēto uzņēmējdarbības plānu 2011.–2013. gadam atzītu par pārstrukturēšanas plānu, tie neatbilstu Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(225)

Visbeidzot, arī tad, ja Itālijas iesniegto informāciju par pasākumiem un koriģēto uzņēmējdarbības plānu 2011.–2013. gadam atzītu par pārstrukturēšanas plānu, tie neatbilstu Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām par pārstrukturēšanas plānu.

| (226) | Rekapitalizācijas paziņojumā ir paredzēti noteikumi, kādiem jāatbilst rekapitalizācijas instrumentam. Ja šie noteikumi ir ievēroti, atbalstu var īslaicīgi apstiprināt. Lai atbalstu varētu galīgi apstiprināt, rekapitalizācijas atbalsts jāpapildina ar Pārstrukturēšanas paziņojumam atbilstīgu pārstrukturēšanas plānu. Taču šāda plāna nebija. Tāpēc nav jāvērtē, vai trešā un ceturtā pasākuma noteikumi atbilst Rekapitalizācijas paziņojumam, jo pasākumus jebkurā gadījumā nevarētu atzīt par galīgi atbilstīgiem. |
| --- | --- |

(226)

Rekapitalizācijas paziņojumā ir paredzēti noteikumi, kādiem jāatbilst rekapitalizācijas instrumentam. Ja šie noteikumi ir ievēroti, atbalstu var īslaicīgi apstiprināt. Lai atbalstu varētu galīgi apstiprināt, rekapitalizācijas atbalsts jāpapildina ar Pārstrukturēšanas paziņojumam atbilstīgu pārstrukturēšanas plānu. Taču šāda plāna nebija. Tāpēc nav jāvērtē, vai trešā un ceturtā pasākuma noteikumi atbilst Rekapitalizācijas paziņojumam, jo pasākumus jebkurā gadījumā nevarētu atzīt par galīgi atbilstīgiem.

V.3.5.   Secinājums par saderību

| (227) | Komisija nekonstatēja otrā, trešā un ceturtā pasākuma saderības pamatojumu. Komisija secina, ka Itālija neizmantoja iespēju iesniegt vajadzīgos faktus, lai pierādītu, ka ar otro, trešo un ceturto pasākumu piešķirtais atbalsts ir saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts. Iesniegtie dokumenti neatbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām, jo nav izpildītas kumulatīvās prasības par pārstrukturēšanas atbalsta atbilstību, t. i., ilgtermiņa dzīvotspējas noteikšana, atbalsta apmēra ierobežošana līdz minimālajai vajadzīgajai summai, kā arī pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

(227)

Komisija nekonstatēja otrā, trešā un ceturtā pasākuma saderības pamatojumu. Komisija secina, ka Itālija neizmantoja iespēju iesniegt vajadzīgos faktus, lai pierādītu, ka ar otro, trešo un ceturto pasākumu piešķirtais atbalsts ir saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts. Iesniegtie dokumenti neatbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām, jo nav izpildītas kumulatīvās prasības par pārstrukturēšanas atbalsta atbilstību, t. i., ilgtermiņa dzīvotspējas noteikšana, atbalsta apmēra ierobežošana līdz minimālajai vajadzīgajai summai, kā arī pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai.

VI.   SECINĀJUMS

| (228) | Komisija secina, ka sākotnējā kapitāla piešķīrums EUR 100 miljonu apmērā, ko piešķīra kā pamatkapitālu, un ieguldījums rezervju kapitālā (tā dēvētajā “Fondo di organizzazione”) EUR 5,8 miljonu apmērā, ko SACE 2004. gadā piešķīra SACE BT izveidei (pirmais pasākums), neradīja priekšrocību SACE BT un tāpēc nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(228)

Komisija secina, ka sākotnējā kapitāla piešķīrums EUR 100 miljonu apmērā, ko piešķīra kā pamatkapitālu, un ieguldījums rezervju kapitālā (tā dēvētajā “Fondo di organizzazione”) EUR 5,8 miljonu apmērā, ko SACE 2004. gadā piešķīra SACE BT izveidei (pirmais pasākums), neradīja priekšrocību SACE BT un tāpēc nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

| (229) | Komisija uzskata, ka Itālija ar otro, trešo un ceturto pasākumu nelikumīgi piešķīra atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un secina, ka šis atbalsts jāatgūst, |
| --- | --- |

(229)

Komisija uzskata, ka Itālija ar otro, trešo un ceturto pasākumu nelikumīgi piešķīra atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un secina, ka šis atbalsts jāatgūst,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Sākotnējā kapitāla piešķīrums EUR 105,8 miljonu apmērā, ko uzņēmums SACE 2004. gadā piešķīra uzņēmuma SACE BT izveidei un kas ietvēra SACE pilnīgi apmaksātu pamatkapitālu EUR 100 miljonu apmērā un SACE ieguldījumu SACE BT rezerves kapitālā (Fondo di Organizzazione) EUR 5,8 miljonu apmērā, nav uzskatāms par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

74,15 % no papildu zaudējumu pārapdrošināšanas seguma, ko uzņēmums SACE piešķīra uzņēmumam SACE BT2009. gada 5. jūnijā, ietver atbalstu, kas īstenots, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

Atbalsta summa, kas piešķirta, īstenojot pasākumu, atbilst starpībai starp pārapdrošināšanas nodevu, ko par tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu pieprasītu privātais pārapdrošinātājs, un nodevu, kas tika iekasēta no SACE BT. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (165) Komisija uzskata, ka nodevai par tik lielu pārapdrošināšanas seguma daļu un risku vajadzēja būt vismaz par 10 % lielākai nekā nodeva, ko par mazāku pārapdrošināšanas seguma daļu un risku pieprasīja privātie pārapdrošinātāji. No EUR 1,56 miljoniem, ko uzņēmums SACE BT izmaksāja uzņēmumam SACE, atgūstamā atbalsta summa ir EUR 156 000.

3. pants

SACE BT rekapitalizācija, ko veica 2009. gada 18. jūnijā, nododot EUR 29 miljonus SACE BT 2008. gadā reģistrēto zaudējumu segšanai, ir atbalsts, kas īstenots, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

4. pants

SACE BT rekapitalizācija, ko veica 2009. gada 4. augustā, kad SACE BT akcionāru kārtējā pilnsapulce apstiprināja SACE pārskaitījumu EUR 41 miljonu apmērā SACE BT kapitāla kontā (versamento in conto capitale), ir atbalsts, kas īstenots, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

5. pants

1.   Itālija no SACE BT atgūst 2., 3. un 4. pantā noteikto nesaderīgo atbalstu.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laika periodu no dienas, kad atbalsts nodots SACE BT, līdz to faktiskās atgūšanas dienai, t. i.,: EUR 156 000 no 2009. gada 5. jūnija (2. pants), EUR 29 miljoni no 2009. gada 18. jūnija (3. pants) un EUR 41 miljons no 2009. gada 4. augusta (4. pants).

3.   Procentu likmi aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu (166).

4.   Atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

5.   Itālija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

6. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas Itālija iesniedz šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas atgūstama no SACE BT; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas atgūstama no SACE BT;

| b) | detalizēts apraksts par jau veiktajiem un paredzētajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

detalizēts apraksts par jau veiktajiem un paredzētajiem šā lēmuma izpildes pasākumiem;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka SACE BT ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka SACE BT ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālija informē Komisiju par to, kā norit valsts pasākumi, kas pieņemti šā lēmuma izpildei, līdz 2., 3. un 4. pantā minētais atbalsts ir pilnībā atgūts. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā nekavējoties sniedz informāciju par pasākumiem, ka jau veikti un paredzēti, lai īstenotu šo lēmumu. Tā arī sniedz detalizētu informāciju par atbalsta un atmaksas procentu summām, ko SACE BT jau atmaksājis.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 20. martā.

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 177, 17.6.2011., 6. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Papildinātu kopiju angļu valodā nosūtīja 2012. gada 4. janvārī.

3

(4)  Papildinātu kopiju angļu valodā nosūtīja 2012. gada 2. februārī.

4

(5)  Nododamos riskus definē atbilstīgi diviem kritērijiem: i) ģeogrāfiskajam kritērijam (parādnieka atrašanās vieta ES un/vai ESAO darbības teritorijā) un ii) ilguma kritērijam (riska periods ir īsāks par diviem gadiem).

5

(6)  OV C 281, 17.9.1997., 4. lpp. No 2013. gada 1. janvāra Komisija piemēro jauno Paziņojumu par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu, kas publicēts 2012. gada 19. decembrī (OV C 392, 19.12.2012., 1. lpp.).

6

(7)  Tajā tika paredzēta Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādes – SACE – izveide.

7

SACE

(8)  OV C 217, 2.8.2001., 2. lpp.

8

(9)  SACE jau 2003. gada 3. decembrī apspriedēs par sākotnējā uzņēmējdarbības plāna sagatavošanu nolēma izmantot atsevišķu grāmatvedību līdz brīdim, kad būs izveidota SACE nododamo risku apdrošināšanas struktūrvienība. Skatīt Itālijas 2012. gada 5. martā iesniegtās informācijas 11. pielikuma 13. lpp.

9

SACE

SACE

(10)  Skatīt 2004. gada pārskata 68. lpp.; tas pieejams vietnē http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/ar_bilanci/AR_e_bilanci/annual_report2004.pdf.

10

(11)  SACE, 2004. gada pārskats.

11

SACE

(12)  Skatīt SACE 2004. gada finanšu pārskata piezīmju (“Nota Integrativa”) 5. un 6. pielikumu, kuros ilustrēta SACE un tā kontrolēto struktūrvienību finansiālā saistība. Šajā finanšu pārskatā ilustrēta SACE BT kapitāla pakāpeniskā palielināšana ar SACE piešķirtajiem līdzekļiem 2004. gadā (pamatkapitāla palielināšana par EUR 100 miljoniem un citi kapitāla pieaugumi EUR 5,8 miljonu apmērā).

12

SACE

Nota Integrativa

SACE

SACE BT

SACE

(13)  SACE BT zaudējumus EUR 152 087 (2004. gada beigās) un EUR 1 573 090 (2005. gada beigās) apmērā sedza no organizācijas fonda (Fondo di organizzazione) līdzekļiem.

13

SACE BT

Fondo di organizzazione

(14)  Attiecībā uz 2005., 2006. un 2007. gadu riskus ESAO valstīs uzskatīja par pilnīgi nododamiem, savukārt attiecīgos riskus valstīs, kas nav ESAO valstis, – par nenododamiem.

14

Informācijas avots: Itālijas iesniegtā informācija, SACE un SACE BT finanšu pārskati.

Informācijas avots:

SACE

SACE BT

(15)  SACE2009. gada 14. janvārī paziņoja par SACE Surety iekļaušanu SACE BT. Apvienošanos 2008. gada decembrī atļāva ISVAP. Skatīt SACE 2008. gada pārskatu.

15

SACE

SACE Surety

SACE BT

ISVAP

SACE

(16)  Skatīt 14. pielikumu “ISVAP: SACE BT pārbaudes konstatējumu protokols, 2010. gada 11. oktobris” (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010.), 11. lpp., Itālijas 2012. gada 5. martā iesniegtā informācija.

16

ISVAP

SACE BT

Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT

(17)  Informācija pieejama SACE tīmekļa vietnē.

17

SACE

(18)  Apdrošinātāja darbības rezultātus nosaka, aprēķinot kombinēto rādītāju, kas ir apdrošināšanas prēmiju zaudējumu un izdevumu attiecība. Ja kombinētais rādītājs ir mazāks par 100 %, apdrošināšana ir rentabla, savukārt rādītājs, kas pārsniedz 100 %, liecina par apdrošināšanu ar zaudējumiem. Tomēr ja uzņēmuma kombinētais rādītājs pārsniedz 100 %, tā rentabilitāti var nodrošināt ieņēmumi no ieguldījumiem. Nedzīvības apdrošināšanas segmentā un jo īpaši kredītu apdrošināšanas jomā kombinētajam rādītājam jābūt mazākam par 100 procentiem.

18

(19)  Kapitāla ieguldījums uzņēmumā SACE BT EUR 105,8 miljonu apmērā tika reģistrēts SACE 2004. gada pārskatā (kā ieguldījumi kontrolētajās struktūrās).

19

SACE BT

SACE

(20)  SACE BT nododamo risku pārapdrošināšanas struktūrā, ko 2008. gada 22. aprīlī apstiprināja uzņēmuma valde, ir iekļauta kvotas daļas pārapdrošināšana un papildu zaudējumu pārapdrošināšana (skatīt 14. pielikumu “ISVAP: SACE BT pārbaudes konstatējumu protokols”, 2010. gada 11. oktobris (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010.), 55. lpp., Itālijas 2012. gada 5. martā iesniegtā informācija). Kvotas daļas pārapdrošināšana ir pārapdrošināšanas veids, ar ko apdrošinātājs, kas ir cedents, cedē iepriekš apstiprinātu procentuālo vērtību attiecībā uz katru risku, ko tas apdrošina un kas ietilpst tāda uzņēmuma klasē vai klasēs, uz ko attiecas pārapdrošināšanas līgums. Saskaņā ar papildu zaudējumu pārapdrošināšanas līgumu pārapdrošināšanas uzņēmums atbild tikai tad, ja konkrēti zaudējumi (vai zaudējumu grupa) pārsniedz iepriekš apstiprināto apmēru, ko dēvē par saglabāšanas apmēru (retention), un parasti uzņēmuma atbildība nepārsniedz noteikto robežvērtību.

20

SACE BT

ISVAP

SACE BT

Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT

retention

(21)  Šo kapitāla palielinājumu vēlāk daļēji (EUR 31,5 miljonus) izmantoja, lai segtu zaudējumus, ko SACE BT reģistrēja 2009. gadā. Skatīt 14. pielikumu “ISVAP: SACE BT pārbaudes konstatējumu protokols”, 2010. gada 11. oktobris (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010.), 5. lpp., Itālijas 2012. gada 5. martā iesniegtā informācija. Apstiprinot finanšu pārskatus par gadu, kas beidzās 2009. gada 31. decembrī, SACE BT akcionāru pilnsapulce 2010. gada 20. aprīlī nolēma segt 2009. gada beigās reģistrētos zaudējumus, t. i., EUR 34 081 254, izmantojot EUR 2 534 805 no Fondo di Organizzazione līdzekļiem un veicot kapitāla nodošanu (versamento in conto capitale) EUR 31 546 449 apmērā.

21

SACE BT

ISVAP

SACE BT

Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT

SACE BT

Fondo di Organizzazione

versamento in conto capitale

(22)  Skatīt SACE atbildi uz informācijas pieprasījumu, 2011. gada 15. septembris, 11. lpp.

22

SACE

(23)  Lai aprēķinātu ROAE, nosakot tīro peļņu, ņemts vērā hipotētisks fiskālais efekts (effetto fiscale figurativo) (skatīt sākotnējā uzņēmējdarbības plāna 163. lpp.).

23

ROAE

effetto fiscale figurativo

(24)  2002. gada 16. maija spriedums lietā C-482/99 Stardust Marine (Recueil 2002, I-4397. lpp.).

24

Stardust Marine

Recueil

(25)  Vispārējās tiesas spriedums lietā T-68/03 Olympic Airways/Komisija (Krājums 2007, II-2911. lpp.).

25

Olympic Airways/

(26)  Vispārējās tiesas spriedums lietā T-422/03 SIC/Komisija (Krājums 2008, II-1161. lpp.).

26

SIC

(27)  Skatīt Ekonomikas un finanšu ministrijas 2011. gada 15. septembra atbildes 1. pielikumu.

27

(28)  Informācijas avots: Ekonomikas un finanšu ministrijas 2012. gada 5. marta atbilde uz informācijas pieprasījumu, 2. lpp.

28

Informācijas avots:

(29)  Informācijas avots: SACE2012. gada 5. marta atbilde uz informācijas pieprasījumu, 9. punkts, 2. lpp.

29

Informācijas avots: SACE

(30)  SACE valdes 2004. gada 28. aprīļa sanāksmes vajadzībām sagatavotajā materiālā bija jāsniedz SACE“brīvā kapitāla” aplēses saistībā ar kapitāla dotāciju SACE 2 – turpmākajam SACE BT. Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegto SACE piezīmju attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu 1. pielikumu “Comunicazione dell'AD al CdA di SACE S.p.A. in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004”.

30

SACE

SACE

SACE 2

SACE BT

SACE

Comunicazione dell'AD al CdA di SACE S.p.A. in vista della riunione del CdA del 28 aprile 2004

(31)  Datus skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtajās SACE piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 4. lpp.

31

SACE

(32)  Informācijas avots: Ekonomikas un finanšu ministrijas 2012. gada 5. martā iesniegtā atbilde uz informācijas pieprasījumu, 2. lpp.

32

Informācijas avots:

(33)  Informācijas avots:2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 8. lpp., un SACE BT, SACE, Itālijas iestāžu un Komisijas dienestu pārstāvju 2011. gada 13. jūlija sanāksmes protokols.

33

Informācijas avots:

SACE

SACE BT

SACE

(34)  Skatīt, piemēram, sākotnējā uzņēmējdarbības plāna II nodaļas 7. lpp.

34

(35)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 9. lpp. SACE atkārtoja nostāju, ko Itālija pauda jau pirms lēmuma par procedūras sākšanu pieņemšanas. Skatīt Itālijas 2008. gada 12. februārī iesniegto informāciju, 1. punkts, 15. lpp.

35

SACE

SACE

(36)  Sākotnējā uzņēmējdarbības plānā paredzēts, ka 2008. gadā SACE BT Itālijas tirgus daļa būs 12,6 % un prēmiju apmērs – EUR 67,2 miljoni.

36

SACE BT

(37)  Skatīt SACE atbildi uz informācijas pieprasījumu, 2011. gada 15. septembris, 17. lpp.

37

SACE

(38)  Skatīt SACE atbildes 1. pielikumu, 2011. gada 15. septembris, 8. lpp.

38

SACE

(39)  2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 8. pielikums.

39

SACE

(40)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegto SACE piezīmju attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu 5.–7. pielikumu.

40

SACE

(41)  Skatīt 2011. gada 15. septembrī iesniegtās SACE atbildes 2. pielikumu, kurā ierosināti vairāki iegādes darījumi: vai nu sadarbojoties ar citiem uzņēmējiem, t. i., KUP (attiecībā uz SA Ducroire) 2006. gada 19. jūlija paziņojumā, TINUBU SQUARE (attiecībā uz ONDD un CESCE) 2006. gada 19. jūlija un 8. septembra paziņojumos un MEHIB (attiecībā uz SA Ducroire) 2007. gada 8. februāra un 18. jūnija paziņojumos, vai arī individuāli, t. i., attiecībā uz CGIC (pieļaujot iespēju, ka mātesuzņēmums SACE varētu nolemt iesniegt piedāvājumu SACE BT vietā) 2008. gada 15. septembra paziņojumā.

41

SACE

KUP

SA Ducroire

TINUBU SQUARE

ONDD

CESCE

MEHIB

SA Ducroire

CGIC

SACE

SACE BT

(42)  Skatīt 2011. gada 15. septembrī iesniegtās SACE atbildes 1. pielikumu, 8. lpp.

42

SACE

(43)  SACE arī norādīja, ka, pretēji plānā prognozētajam, SACE BT guva peļņu jau 2006. gadā, un iesniedza faktiskās un prognozētās peļņas/zaudējumu salīdzinājumu: 2005. gads – EUR – 1,5 miljoni (plānā: EUR – 2,4 miljoni); 2006. gads – EUR + 0,1 miljons (plānā: EUR – 0,4 miljoni); 2007. gads – EUR – 1 miljons (plānā: EUR + 3,1 miljons); 2008. gads – EUR – 29,4 miljoni (plānā: EUR + 3,7 miljoni). Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 6. lpp., 2. zemsvītras piezīme.

43

SACE

SACE BT

SACE

(44)  Tādējādi attiecinot prognozes arī uz 2009. gadu.

44

(45)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegto SACE piezīmju attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu 9. pielikumu.

45

SACE

(46)  Skatīt koriģētā uzņēmējdarbības plāna 8. un 10. lpp.

46

(47)  Ja atsauces gads ir 2009. gads (saskaņā ar koriģēto plānu), nevis 2008. gads, un tādējādi tiek ņemta vērā peļņa EUR 4,8 miljonu apmērā, “pieņemtie ex-ante”ROE pēc iegādes darījumiem un sinerģijas ir 11,8 %.

47

ex-ante

ROE

11,8 %

(48)  Saskaņā ar Itālijas 2012. gada 5. martā iesniegto informāciju – SACE atbildi (16. punkts, 5. lpp.) – ārējais konsultants prognozēja, ka 2009. gadā (piektajā gadā pēc iegādes) ROE būs 9,8 %, ja 100 % Assedile daļu tiks nopirktas par aptuveni EUR 40 miljoniem (skatīt Progetto Zorro, 2005. gada 30. maijs, 30. lpp.). Tāpēc SACE aprēķināja, ka pēc 100 % Assedile daļu iegādes peļņa būs EUR 3,9 miljoni: EUR 40 miljoni * 9,8 % ROE (un EUR 2,7 miljoni par 70 % Assedile daļu).

48

SACE

ROE

Assedile

Progetto Zorro

SACE

Assedile

ROE

Assedile

(49)  Saskaņā ar 2011. gada 5. maijā iesniegtajām SACE piezīmēm attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu (21. lpp.) ārējā konsultanta sagatavotajās finanšu prognozēs par KUP iegādi paredzēts, ka 2011. gadā (piektajā gadā pēc iegādes) tīrā peļņa būs EUR 3,5 miljoni. Tātad: 33 % * 3,5 miljoni = EUR 1,2 miljoni. Paredzēto ienesīgumu dalot ar sākotnējo ieguldījumu, SACE BT iegūtie ROE būtu 8,7 %.

49

SACE

KUP

SACE BT

ROE

(50)  Skatīt SACE atbildi uz informācijas pieprasījumu, 2011. gada 15. septembris, 4. lpp.

50

SACE

(51)  Skatīt SACE atbildi uz informācijas pieprasījumu, 12. punkts, iesniegts 2012. gada 5. martā, 2.–3. lpp.

51

SACE

(52)  Saskaņā ar koriģēto uzņēmējdarbības plānu 2003. gadā Euler Hermes SIAC Itālijas tirgus daļa bija 47,5 %, Atradius-SIC (Itālija) attiecīgā tirgus daļa bija 20,1 %, savukārt Coface Italy (Viscontea Coface) – 17,9 %.

52

Euler Hermes SIAC

Atradius-SIC

Coface Italy

Viscontea Coface

(53)  Šis Itālijas apgalvojums ir pretrunā ārējā konsultanta izstrādātajam sākotnējam uzņēmējdarbības plānam. Saskaņā ar plāna 1. pielikumu “La best practice del mercato. Benchmarking sui principali players”, 2004. gada februāris (skatīt Itālijas 2008. gada 12. februārī iesniegto informāciju, 1. pielikums), gan Viscontea Coface, gan Euler Hermes SIAC darbojās galvojumu tirgū (skatīt pielikuma 17. un 34. lpp.).

53

La best practice del mercato

Benchmarking sui principali players

Viscontea Coface

Euler Hermes SIAC

(54)  Atalgojumu, ko SACE BT izmaksāja SACE, skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtajās SACE piezīmēs attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 30. lpp.

54

SACE BT

SACE

SACE

(55)  Skatīt SACE atbildi uz informācijas pieprasījumu, 2011. gada 15. septembris, 7. lpp.

55

SACE

(56)  Skatīt SACE atbildes uz informācijas pieprasījumu 13. punktu, 2012. gada 5. marts, 3. lpp.

56

SACE

(57)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 25. lpp.

57

SACE

(58)  Saskaņā ar Eksporta kredītu paziņojumu izņēmuma noteikumu piemēro pagaidu nenododamu risku gadījumā, t. i., tādu nododamu eksporta kredītu risku gadījumā, kuru apdrošināšanas segums apdrošināšanas vai pārapdrošināšanas jaudas trūkuma dēļ pagaidām īslaicīgi nav pieejams no privātiem eksporta kredītu apdrošinātājiem vai valsts vai valsts atbalstītiem eksporta kredītu apdrošinātājiem, kas darbojas uz sava rēķina. Šādos apstākļos šos pagaidu nenododamos riskus var uzņemties uz sava rēķina valsts vai valsts atbalstīts eksporta kredītu apdrošinātājs kā nenododamu risku, kas apdrošināts uz valsts rēķina vai ar tās galvojumu. Jebkurai dalībvalstij, kas plāno izmantot izņēmuma noteikumu, tas nekavējoties jāpaziņo Komisijai.

58

(59)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās Ekonomikas un finanšu ministrijas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 5. lpp.

59

(60)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 29. lpp.

60

SACE

(61)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 33., 36. un 37. lpp.

61

SACE

(62)  Saskaņā ar apdrošināšanas direktīvām izlīdzināšanas rezervju mērķis ir izlīdzināt turpmāko gadu zaudējumu rādītāju svārstības vai nodrošināt līdzekļus īpašiem riskiem. Izlīdzināšanas rezerves ir daļa no tehniskajām rezervēm, ko norāda bilancē, un izlīdzināšanas rezervju apmēra izmaiņas iekļauj peļņas un zaudējumu aprēķina tehniskajā pārskatā. Skatīt “CEIOPS – aptaujas par izlīdzināšanas rezervēm kopsavilkums”, 2009. gada janvāris, 2. lpp., pieejams vietnē: https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/publications/reports/CEIOPS-DOC-32-08-Summary-of-a-survey-on-equalisation-provisions.pdf.

62

CEIOPS

(63)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 45. lpp. SACE atsaucas uz uzņēmuma Dealogic datiem, kuros konstatēts, ka 2009. gadā Eiropas finanšu nozarē notika būtībā uz pusi mazāk apvienošanās un iegādes darījumu (EUR 176 miljardu vērtībā) nekā 2008. gadā. Aptuveni 50 % 2009. gadā veikto darījumu attiecās uz grūtībās nonākušiem aktīviem.

63

SACE

SACE

Dealogic

(64)  Skatīt SACE atbildes uz informācijas pieprasījumu 14. punktu, 2012. gada 5. marts, 4. lpp.

64

SACE

(65)  Konfidenciāla informācija.

65

(66)  Lai ilustrētu šo argumentu, Itālija atsaucās uz Tiesas spriedumu lietā C-303/88 Itālija/Komisija (ENI/Lanerossi) (Recueil 1991, I-1433. lpp., 21. punkts) (skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 36. lpp.).

66

ENI

Lanerossi

Recueil

SACE

(67)  Riska vadību kā ārpakalpojumus nodrošina mātesuzņēmums SACE. Skatīt 25. apsvērumu.

67

SACE

(68)  Skatīt SACE atbildes uz informācijas pieprasījumu 19. punktu, 2012. gada 5. marts, 6. lpp.

68

SACE

(69)  [...].

69

(70)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 33. lpp.

70

SACE

(71)  Iekļauta arī dzīvības apdrošināšana (include il ramo vita), kas tika pārtraukta 2009. gadā.

71

include il ramo vita

(72)  Prognozes uzņēmējdarbības plānā 2010.–2011. gadam, ko 2009. gada 4. augustā apstiprināja SACE BT valde, 8. lpp. (Skatīt 4. pielikumu “SACE BT valdes 2009. gada 4. augusta sanāksmes protokols”, iesniegts 2010. gada 9. jūnijā.)

72

SACE BT

SACE BT

(73)  Prognozes koriģētajā uzņēmējdarbības plānā 2011.–2013. gadam (Aggiornamento Piano Industriale), ko 2011. gada 24. novembrī apstiprināja SACE BT valde, 8. un 19. lpp. (Skatīt 8. pielikumu “SACE BT valdes 2011. gada 24. novembra sanāksmes protokols”, iesniegts 2012. gada 30. martā.)

73

Aggiornamento Piano Industriale

SACE BT

SACE BT

(74)  Pārapdrošināšanas izmaksu seguma bruto prēmijas atšķirībā no neto prēmijām attiecas arī uz pārapdrošinātājiem cedēto riska daļu.

74

(75)  ROE aprēķina kā ienākuma pirms nodokļu nomaksas un tīrās vērtības (patrimonio netto) attiecību, pieņemot, ka nesadalītā peļņa un kapitāla dotācija 2011. gada 31. decembrī ir EUR 108,7 miljoni.

75

ROE

patrimonio netto

(76)  Komisijas aprēķini, pamatojoties uz finanšu pārskatiem un prognozēm par 2011.–2013. gadu.

76

(77)  OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.

77

(78)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 52. lpp.

78

SACE

(79)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 30.–31. lpp.

79

SACE

(80)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 47. lpp.

80

SACE

(81)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 6.–7. lpp.

81

SACE

(82)  Skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 64. apsvērumu.

82

(83)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 7. lpp.

83

SACE

(84)  Skatīt Ekonomikas un finanšu ministrijas atbildi uz informācijas pieprasījumu, 2011. gada 15. septembris, 6. lpp.

84

(85)  Lieta C-261/89 Itālija/Komisija (Recueil 1991, I-4437. lpp., 8. punkts); Apvienotās lietas C-278/92–C-280/92 Spānija/Komisija (citēts iepriekš, 21. punkts); Lieta C-42/93 Spānija/Komisija (Recueil 1994, I-4175. lpp., 13. punkts).

85

Recueil

Recueil

(86)  Skatīt 3.1. un 3.2. punktu Eksporta kredītu paziņojumā, Komisijas paziņojumu par EEK līguma 92. un 93. panta [pašreizējā LESD 107. un 108. panta] piemērošanu valsts iestāžu kapitāldaļām (Biļetens EK 9-1984) un Komisijas paziņojumu dalībvalstīm par EK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK piemērošanu valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.).

86

(87)  Skatīt 2003. gada 6. marta sprieduma lietās T-228/99, T-233/99 WestLB un Land of Nordrhein-Westfalen/Komisija 314. punktu.

87

WestLB

Land of Nordrhein-Westfalen

(88)  Skatīt 2003. gada 6. marta spriedumu lietā Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisija (T-228/99 un T-233/99) (Recueil 2003, II-435. lpp., 254.–255. punkts un 270. punkts).

88

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Recueil

(89)  Skatīt 2012. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-124/10 P Komisija/Électricité de France (EDF) (Krājums 2012, I-0000. lpp., 82.–84. punkts un 105. punkts).

89

Électricité de France

EDF

(90)  Skatīt 2012. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-124/10 P Komisija/Électricité de France (EDF) (Krājums 2012, I-0000. lpp., 86. punkts).

90

Électricité de France

EDF

(91)  Valsts iejaukšanās salīdzinājumu ar alternatīvu, t. i., attiecīgā uzņēmuma likvidēšanu, un izmaksām, ar ko tādā gadījumā būtu jārēķinās, skatīt 2003. gada 28. februāra spriedumā lietās C-334/99 Gröditzer (Krājums, I-1139. lpp., 133.–141. punkts.) un 1994. gada 14. septembra spriedumā apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil, I-04103. lpp., 21.–22. punkts).

91

Gröditzer

Recueil

(92)  Skatīt Itālijas 2008. gada 12. februārī iesniegto 22. pielikumu “SACE2004. gada 31. decembra finanšu pārskati”, 41. lpp.: “Detta “gestione” si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.p.A., costituita in data 27 maggio 2004.”

92

SACE

Detta “gestione” si è conclusa nel corso dell'anno, sia in seguito alla naturale scadenza dei contratti assicurativi che prevedevano la copertura dei rischi di mercato, sia mediante disdetta dei contratti in essere. I rischi in argomento sono stati progressivamente assunti con nuovi contratti dalla società partecipata SACE BT S.p.A., costituita in data 27 maggio 2004.

(93)  Tolaik “Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestāde – SACE” (Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE).

93

SACE

Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero – SACE

(94)  Skatīt 2012. gada 5. martā iesniegtās SACE atbildes uz informācijas pieprasījumu 10. un 11. pielikumu.

94

SACE

(95)  Skatīt 10. pielikumu “Ārējās tirdzniecības apdrošināšanas pakalpojumu iestādes – SACE – valdes 2003. gada 21. novembra sanāksmes protokols” (Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003), 5.–7. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts.

95

SACE

Verbale della riunione del Consiglio di Amministrazione dell'Instituto per i Servizi Assicurativi del Commercio Estero, 21 novembre 2003

(96)  Skatīt 10. pielikumu “Prezentācija valdei: 2003. gada 21. novembraSACE potenciālā tirgus novērtējums iespējamām attīstības vajadzībām” (Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003), 43. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts.

96

SACE

Presentazione al Consiglio di Amministrazione: Valutare il mercato potenziale di SACE per definirne gli spazi di crescita possibili, 21 novembre 2003

(97)  Skatīt SACE atbildes uz informācijas pieprasījumu 1. pielikumu, 2011. gada 15. septembris, 7. lpp.

97

SACE

(98)  Novērtējot vai salīdzinot ar kādu paraugmodeli (standartu vai atskaites punktu, ko var izmantot rādītāju salīdzināšanai vai novērtēšanai).

98

(99)  Kopā par 100 % Assedile daļu tika samaksāti EUR 41,8 miljoni, un konsultanta noteiktā vērtība bija EUR 41,2–44,7 miljoni (skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE S.p.A. piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 20. lpp., un to 11. pielikumu). Savukārt sākotnēji iegādāto 70 % Assedile daļu cena bija pat mazāka par vērtības diapazonu, t. i., EUR 27 miljoni par 70 %, tādējādi visa uzņēmuma cena būtu EUR 38,5 miljoni. Cenu par 30 % Assedile daļu 2008. gada 6. martā noteica, pamatojoties uz atkārtotu Assedile novērtējumu, kā bija paredzēts akcionāru līgumā dienā, kad tika nopirkti 70 % daļu (2005. gada 30. septembrī). Kopējā cena par 100 % daļu bija aptuveni EUR 41,8 miljoni, un SACE BT 2008. gadā samaksāja atlikušos EUR 14,8 miljonus (skatīt SACE atbildi uz informācijas pieprasījumu, 2011. gada 15. septembris, 10.–11. lpp.).

99

Assedile

SACE S.p.A.

Assedile

Assedile

Assedile

SACE BT

SACE

(100)  Saskaņā ar SACE BT 2008. gada pārskatu (skatīt 22.–23. lpp.) vispasaules krīzes dēļ starptautiskās paplašināšanās stratēģiju pārskatīja un tika nolemts lielāku uzsvaru likt uz vietējo tirgu. Tā kā KUP finanšu rezultāti bija sliktāki, nekā plānots, un ņemot vērā ekonomisko situāciju Austrumeiropā, valde uzskatīja, ka ieguldītos līdzekļus atgūt neizdosies.

100

SACE BT

KUP

(101)  Salīdzinot ar iegādes cenu, kas bija EUR 13,3 miljoni, SACE BT reģistrēja EUR 2,2 miljonus lielus zaudējumus. Ducroire 2009. gada beigās savu 66 % KUP daļu (tas samaksāja EUR 13,3 miljonus par 33 % un vēl EUR 11,1 miljonu SACE BT, t. i., kopā EUR 24,4 miljonus) novērtējumam piemēroja lejupēju korekciju EUR 12,3 miljonu vērtībā; skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegto SACE apsvērumu 22. lpp. un Ducroire 2009. gada pārskata 28. lpp.

101

SACE BT

Ducroire

KUP

SACE BT

SACE

Ducroire

(102)  Saskaņā ar Itālijas 2010. gada 8. aprīlī iesniegto informāciju (5. lpp., 2. punkts) segums attiecas tikai uz nododamajiem riskiem.

102

(103)  Skatīt 14. pielikumu “ISVAP: SACE BT pārbaudes konstatējumu protokols”, 2010. gada 11. oktobris (Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT, 11.10.2010.), 56. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts.

103

ISVAP

SACE BT

Verbale degli accertamenti ispettivi effettuati presso SACE BT

(104)  [...].

104

(105)  [...].

105

(106)  Skatīt 93. apsvērumu Komisijas 2011. gada 23. novembra Lēmumā C(2011) 7756 final lietā SA.27386 (C 28/2010) – Īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas shēma – Portugāle; vēl nav publicēts.

106

(107)  Skatīt 68. apsvērumu Komisijas 2011. gada 23. novembra Lēmumā C(2011) 7756 final lietā SA.27386 (C 28/2010) – Īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas shēma – Portugāle; vēl nav publicēts.

107

(108)  Lietā Īstermiņa eksporta kredītu pārapdrošināšanas shēma – Portugāle (Komisijas 2011. gada 23. novembra Lēmums C(2011) 7756 final lietā SA.27386 (C 28/2010), 93. apsvērums; vēl nav publicēts) Komisija izstrādāja metodi, ar ko aprēķināt atgūstamo summu (izskaidrota attiecīgā lēmuma pielikumā), pamatojoties uz saprātīgiem pieņēmumiem un vispārējo tirgus praksi. Saskaņā ar šo metodi valsts piešķirtā seguma teorētiskā tirgus cena ir līdzvērtīga 110 % no cenas (prēmijas likmes), ko katra individuālā klienta gadījumā pieprasījis privātais apdrošinātājs.

108

(109)  [...].

109

(110)  Tolaik mātesuzņēmums SACE jau bija informēts par lielajiem zaudējumiem, ko SACE BT reģistrēja 2009. gada pirmajā ceturksnī

110

SACE

SACE BT

(111)  Skatīt 1. pielikumu “SACE valdes 2009. gada 26. maija sanāksmes protokols” (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009), 4. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts

111

SACE

Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009

(112)  Skatīt Itālijas 2010. gada 8. jūnija vēstuli, 2. lpp.

112

(113)  Skatīt Itālijas 2010. gada 8. jūnija vēstules 7. pielikumu, 29. lpp.

113

(114)  Skatīt Vispārējās tiesas spriedumu lietāsT-129/95, T-2/96 un T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH un Lech-Stahlwerke GmbH/Komisija (Recueil 1999,II-00017. lpp.,116. punkts).

114

Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH

Lech-Stahlwerke GmbH

Recueil

II-00017.

116. punkts).

(115)  Skatīt Komisijas Lēmuma 96/278/EK (OV L 104, 27.4.1996., 25. lpp.)– Iberia – VII daļas 15. punktu.

115

Iberia

(116)  Skatīt Tiesas spriedumu lietā C-305/89 Itālija/Komisija (“Alfa Romeo”) (Recueil 1991, I-1601. lpp., 22. punkts); Komisijas Lēmuma 94/662/EK (OV L 258, 6.10.1994., 26. lpp.) – Air France – VII daļas 21. punktu; kā arī Komisijas Lēmuma 97/789/EK (OV L 322, 1997., 44. lpp.) – Alitalia – VII daļas 6. punktu.

116

Alfa Romeo

Recueil

Air France

Alitalia

(117)  Saskaņā ar SACE 2009. gada finanšu pārskatu un pārskata piezīmju 5.–7. pielikumu kontrolētās struktūrvienības SACE BT līdzekļi tika palielināti par EUR 70 miljoniem.

117

SACE

SACE BT

(118)  OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.

118

(119)  Skatīt Komisijas paziņojuma dalībvalstīm par EEK līguma 92. un 93. panta piemērošanu 36. punktu.

119

(120)  Kā vienu no argumentiem SACE min arī uzņēmējdarbības virziena maiņu (skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegtās SACE piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu, 36. lpp.). Taču informācija, ko Itālija iesniedza, atbildot uz konkrētu Komisijas pieprasījumu, liecina, ka SACE nav paredzējis ievērojami mainīt SACE BT uzņēmējdarbību (skatīt SACE atbildi uz informācijas pieprasījumu, 2011. gada 15. septembris, 13. lpp.).

120

SACE

SACE

SACE

SACE BT

SACE

(121)  Skatīt sprieduma lietā ENI/Lanerossi 21. punktu.

121

ENI

Lanerossi

(122)  Skatīt sprieduma lietā ENI/Lanerossi 22. punktu.

122

ENI

Lanerossi

(123)  Informācijas avots: Itālijas 2010. gada 8. jūnija vēstule, 7. pielikums, 28. lpp.

123

Informācijas avots:

(124)  Tā Beta rādītājs – uzņēmuma riska līmenis –, salīdzinot ar vispārējo finanšu tirgu, 2000.–2004. gadā bija 0,8 (vispārējā finanšu riska rādītājs būtu 1).

124

Beta

(125)  Aprēķinā izmantoto datu avots: pašu kapitāla bilances vērtības aprēķināšanai – http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf; akciju cenas aprēķināšanai – http://www.eulerhermes.com/finance/share/share-price.aspx.

125

(126)  Euler-Hermes2009. gada 6. maija pārskatā par 2009. gada pirmo ceturksni norādīja, ka pasaule piedzīvo dziļāko tirdzniecības lejupslīdi pēdējo 50 gadu laikā un ka pieaug bankrotējušo uzņēmumu skaits (skatīt pārskata 5. un 7. lpp., pieejams vietnē http://www.eulerhermes.com/finance/financial-resources/Documents/Financial-results/2009/Q1/Q1-2009-Presentation-analysts.pdf).

126

Euler-Hermes

(127)  Skatīt Komisijas paziņojumu “Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp., 12. punkts).

127

(128)  2002. gada 16. maija spriedums lietā C-482/99 Stardust Marine (Recueil 2002, I-4397. lpp.).

128

Stardust Marine

Recueil

(129)  Vispārējās tiesas spriedums lietā T-68/03 Olympic Airways/Komisija (Krājums 2007, II-2911. lpp., 312.–319. punkts).

129

Olympic Airways/

(130)  Spriedums lietā T-442/03 SIC/Komisija (Krājums 2008, II-1161. lpp.).

130

SIC

(131)  110. punkts.

131

(132)  105. punkts.

132

(133)  Skatīt sprieduma lietā Stardust Marine 52., 54., 55. un 56. punktu.

133

Stardust Marine

(134)  Skatīt arī 13. panta 2. punktu SACE statūtos, kas pieejami vietnē: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/normativa/nuovo_statuto.pdf.

134

SACE

(135)  Skatīt 2002. gada 16. maija spriedumu lietā C-482/99 Stardust Marine (Recueil 2002, I-4397. lpp., 55. punkts), kurā citēts spriedums lietā C-303/88 Itālijas Republika/Komisija (Recueil 1991, I-01433. lpp., 11. un 12. punkts) un spriedums lietā C-305/89 Itālijas Republika/Komisija (Recueil 1991, I-01603. lpp., 13. un 14. punkts).

135

Stardust Marine

Recueil

Recueil

Recueil

(136)  2003. gada 30. septembra Dekrēta Nr. 269 (pārveidots ar grozījumiem 2003. gada 24. novembra Likumā Nr. 326) 6. panta 12. punkts.

136

(137)  Saistībā ar to jānorāda, ka, apsverot pirmā pasākuma īstenošanu, SACE apspriedās ar Ekonomikas un finanšu ministriju par SACE BT pamatkapitāla apmēru. Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegto SACE piezīmju attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu 2. pielikumu “SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) 2004. gada 28. aprīļa sanāksmes protokols” (Verbale della Riunione del Consiglio di Amministrazione di SACE S.p.A., 28 aprile 2004), 74.–75. lpp.: “. SACE 2 [jaunizveidojamā uzņēmuma, turpmākā SACE BT, pagaidu nosaukums] pamatkapitālspēc Ekonomikas un finanšu ministrijas uzklausīšanastika provizoriski noteikts EUR 100 miljonu apmērā” (“... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro”).

137

SACE

SACE BT

SACE

SACE

Consiglio di Amministrazione

Verbale della Riunione del Consiglio di Amministrazione di SACE S.p.A., 28 aprile 2004

... riguardo all'ammontare del capitale sociale di Sace 2, sentito il Ministero dell'Economia e delle Finanze, esso e stato preliminarmente quantificato in 100 milioni di euro

(138)  2004. gadā, kad SACE kļuva par akciju sabiedrību un tika pieņemts lēmums par pirmo pasākumu, lielākā daļa SACE valdes (Consiglio di Amministrazione) locekļu saglabāja savu amatu Itālijas valsts pārvaldē, t. i., Ekonomikas un finanšu ministrijā, Ārlietu ministrijā vai citās valsts iestādēs (Rūpniecības attīstības veicināšanas iestādē (Istituto per la Promozione Industriale), Sakaru regulatīvajā iestādē (Autorità per le garanzie nelle comunicazioni) un Itālijas Ārējās tirdzniecības iestādē (Istituto nazionale per il Commercio Estero). Konkrētāk, SACE valdes priekšsēdētājs tolaik turpināja strādāt par vadītāju Ekonomikas un finanšu ministrijā, kur bija atbildīgs par starptautiskajām attiecībām finanšu jomā.

138

SACE

SACE

Consiglio di Amministrazione

Istituto per la Promozione Industriale

Autorità per le garanzie nelle comunicazioni

Istituto nazionale per il Commercio Estero

SACE

(139)  Skatīt 8. pielikumu “SACE valdes 2009. gada 1. aprīļa sanāksmes protokols” (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,1 aprile 2009), 8. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts:

139

SACE

Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,

“... (iii) sull'opportunità che, in tale ottica, non vi sia una diminuzione di volume tanto sul versante assicurativo “non a mercato” quanto sel versante dell'assicurazione dei rischi a mercato.”

(140)  Skatīt 8. pielikumu “SACE valdes 2009. gada 1. aprīļa sanāksmes protokols” (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,1 aprile 2009), 9. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts:

140

SACE

Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,

“... l'attività di support al sistema delle imprese svolta dalla SACE non sempre viene chiaramente percepita all'esterno, concordando, altresì, sull'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, anche mediante la ricapitalizzazione della stessa.”

(141)  Skatīt 8. pielikumu “SACE valdes 2009. gada 1. aprīļa sanāksmes protokols” (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,1 aprile 2009), 8. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts:

141

SACE

Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,

“... (ii) l'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, mediante il quale il Gruppo SACE adempie alla propria funzione istituzionale di supporto al sistema delle imprese italiane.”

(ii) l'importanza del percorso di sostegno a SACE BT, mediante il quale il Gruppo SACE adempie alla propria funzione istituzionale di supporto al sistema delle imprese italiane.

(142)  Skatīt 1. punktu preses relīzē, kas pieejama vietnē: http://www.sace.it/GruppoSACE/export/sites/default/download/comunicati/2009/20090401_-_Comunicato_Bilancio_2008_Gruppo_SACE_e_controllate_-_final__11_.pdf.

142

(143)  SACE bija publiska struktūra, uz ko attiecās publiskās tiesības, un 2004. gada 1. janvārī, t. i., neilgi pēc SACE BT izveides un pirmā pasākuma īstenošanas, kļuva par sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Turklāt tas, ka SACE BT tika izveidots ar EUR 105,8 miljonus lielu kapitālu neilgi pēc SACE juridiskā statusa maiņas, šķiet, liecina par to, ka valsts lēmumā par SACE reorganizāciju 2004. gadā bija paredzēta arī SACE BT izveide.

143

SACE

SACE BT

SACE BT

SACE

SACE

SACE BT

(144)  Skatīt 1. pielikumu “SACE valdes 2009. gada 26. maija sanāksmes protokols” (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009), 3.–4. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts:

144

SACE

Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A., 26 maggio 2009

“[...]”.

(145)  SACE BT S.p.A. valdes 2009. gada 27. maija sanāksmes protokols, kas iesniegts 2010. gada 9. jūnijā, 5. lpp.

145

SACE BT S.p.A.

(146)  Turklāt jānorāda, ka 2009. gadā, apstiprinot SACE BT darbību dzīvības apdrošināšanas jomā nodošanu Vittoria Assicurazioni S.p.A., Itālijas Konkurences uzraudzības iestāde (Autoritą Garante della Concorrenza e del Mercato) atsaucās uz SACE BT kā uz “[...] uzņēmumu, ko netieši kontrolē Ekonomikas un finanšu ministrija [...].” Skatīt Bollettino n. 15 del 4 maggio 2009, 7. lpp., C10007 – Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento n. 19768, pieejams vietnē: http://www.agcm.it/trasp-statistiche/doc_download/868-15-09.html.

146

SACE BT

Vittoria Assicurazioni S.p.A

Autoritą Garante della Concorrenza e del Mercato

SACE BT

Bollettino n. 15 del 4 maggio 2009

Vittoria Assicurazioni/Ramo di Azienda di SACE BT, Provvedimento n. 19768

(147)  Skatīt 2011. gada 5. maijā iesniegto SACE piezīmju attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu 16. pielikumu “SACE S.p.A. Riska vadības nodaļas 2009. gada 19. marta dienesta raksts”. Par paziņojuma pamatu tika izmantots apdrošināšanas brokera [...] 2008. gada 14. novembra ziņojums “Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable”. Ziņojumā ir sniegta sīki izklāstīta analīze par uzņēmuma tehnisko virzienu un jo īpaši par pašreizējo (2008. gada beigu) pārapdrošināšanas līgumu radīto ietekmi uz rezultātiem un pašreizējām un turpmākajām kapitāla prasībām (requisiti patrimoniali).

147

SACE

SACE S.p.A.

Analisi pro Rinnovo 2009 – Portafoglio Marketable

requisiti patrimoniali

(148)  Skatīt 5. pielikumu “SACE valdes 2009. gada 1. aprīļa sanāksmes protokols” (Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,1 aprile 2009), 3. lpp., Itālijas iesniegtā informācija, 2012. gada 5. marts:

148

SACE

Verbale della riunione del CdA di SACE S.p.A.,

“... una dotazione riassicurativa da parte di SACE S.p.A. in favore della controllata SACE BT, al fine di consentirle un mantenimento della propria capacità di affidamento, in particolare nel segmento delle piccole medie imprese.

Il Consiglio di Amministrazione approva la partecipazione della società al Tratatto Excess Loss a copertura delle quote non accettate da riassicuratori di mercato e fino ad una massima perdita potenziale di EUR 48 mln. Le condizioni economiche praticate dovranno essere a mercato e pari a quelle accettate dai riassicuratori privati.”

(149)  SACE statūtu 4. panta 6. punktā noteikts, ka: “Uzņēmums var slēgt pārapdrošināšanas un līdzapdrošināšanas līgumus ar pilnvarotām Itālijas struktūrām vai uzņēmumiem, ārvalstu struktūrām vai uzņēmumiem, vai starptautiskām organizācijām, kā arī noslēgt tirgus nosacījumiem atbilstīgus līgumus par apdrošināmu risku segumu ar vadošajiem tirgus dalībniekiem” (“La Società può concludere accordi di riassicurazione e coassicurazione con enti o imprese italiani autorizzati, con enti o imprese esteri o con organismi internazionali, nonché stipulare contratti di copertura del rischio assicurativo, a condizioni di mercato, con primari operatori del settore”).

149

SACE

La Società può concludere accordi di riassicurazione e coassicurazione con enti o imprese italiani autorizzati, con enti o imprese esteri o con organismi internazionali, nonché stipulare contratti di copertura del rischio assicurativo, a condizioni di mercato, con primari operatori del settore

(150)  Skatīt arī Eksporta kredīta paziņojuma 3. un 2.1. punktu.

150

151

“3.2. Darbības, kuras minētas 3.1. punktā [inter alia kapitāla nodrošinājums], sniedz vai var sniegt finansiālas priekšrocības to saņēmējiem, eksporta kredītu apdrošinātājiem, salīdzinot ar citiem eksporta kredītu apdrošinātājiem. Šādas finansiālas priekšrocības, kas piešķirtas dažiem uzņēmumiem, kropļo konkurenci un veido valsts atbalstu Līguma 92. panta 1. punkta nozīmē.

[...]

Finansiālās priekšrocības, kas 3.1. punktā minētas saistībā nododamajiem riskiem [...], izraisa pārmaiņas attiecībā uz apdrošināšanas segumu, kas pieejams nododamiem riskiem dažādās dalībvalstīs, tādējādi traucējot konkurenci starp uzņēmējsabiedrībām dalībvalstīs”

(152)  Ir pieejama informācija tikai par uzņēmējdarbību galvojumu jomā (i dati riportati sono relativi solo at ramo cauzioni).

152

i dati riportati sono relativi solo at ramo cauzioni

Informācijas avots: uzņēmējdarbības plāns 2010.–2011. gadam, ko SACE BT valde apstiprināja 2009. gada 4. augustā, un koriģētais uzņēmējdarbības plāns 2011.–2013. gadam, ko SACE BT valde apstiprināja 2011. gada 24. novembrī.

Informācijas avots:

SACE BT

SACE BT

(153)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

153

(154)  Skatīt lēmuma par procedūras sākšanu 137. apsvērumu.

154

(155)  Skatīt Itālijas 2010. gada 8. jūnija vēstules 7. pielikumu, 29. lpp.

155

(156)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 1998/2006 3. panta 1. punktu.

156

(157)  Komisijas paziņojums – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences traucējumiem (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.).

157

(158)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

158

(159)  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

159

(160)  OV C 217, 2.8.2001., 2. lpp.

160

(161)  OV C 307, 11.12.2004., 12. lpp.

161

(162)  OV C 325, 22.12.2005., 22. lpp.

162

(163)  Pēc tā nākamās grozīšanas 2010. gadā (OV C 329, 7.12.2010., 6. lpp.) un pēc lēmuma par attiecīgajiem pasākumiem pieņemšanas šo Eksporta kredītu paziņojumu nesen aizstāja ar jaunu Paziņojumu par īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanu (OV C 392, 19.12.2012., 1. lpp.), kas ir piemērojams tikai no 2013. gada 1. janvāra (“jaunais Eksporta kredītu paziņojums”). Taču Komisija pilnīguma labad norāda, ka jaunā Eksporta kredītu paziņojuma noteikumi nemainītu Komisijas sagatavoto izvērtējumu, kas izklāstīts turpmākajos apsvērumos.

163

(164)  OV C 16, 22.1.2009., 1. lpp.

164

(165)  Skatīt Komisijas 2011. gada 23. novembra Lēmumu C(2011) 7756 final lietā SA.27386 (C 28/10) – Īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas shēma – Portugāle (vēl nav publicēts).

165

(166)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

166

---

PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR SAŅEMTAJĀM, ATGŪSTAMAJĀM UN JAU ATGŪTAJĀM ATBALSTA SUMMĀM

| Atbalsta saņēmēja identitāte | Kopējā atbalsta summa, kas saņemta saskaņā ar shēmu (1) | Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

  (pamatsumma) | Kopējā jau atmaksātā atbalsta summa (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Atgūšanas procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Atbalsta saņēmēja identitāte

Kopējā atbalsta summa, kas saņemta saskaņā ar shēmu (1)

Kopējā atgūstamā atbalsta summa (1)

(pamatsumma)

Kopējā jau atmaksātā atbalsta summa (1)

Pamatsumma

Atgūšanas procenti

---

(1)  Miljonos valsts valūtas.

---

| 12.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/64

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 6. augusts),

ar ko izveido Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju “Digitālā pētniecības infrastruktūra mākslas un humanitāro zinātņu jomā” (DARIAH ERIC)

(2014/526/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Īrija, Kipra, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Serbija, Slovēnija un Vācija lūdza Komisiju kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju izveidot digitālo pētniecības infrastruktūru mākslas un humanitāro zinātņu jomā (turpmāk “DARIAH ERIC”). |
| --- | --- |

(1)

Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Īrija, Kipra, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Serbija, Slovēnija un Vācija lūdza Komisiju kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju izveidot digitālo pētniecības infrastruktūru mākslas un humanitāro zinātņu jomā (turpmāk “DARIAH ERIC”).

| (2) | Austrija, Beļģija, Dānija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Īrija, Kipra, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Serbija, Slovēnija un Vācija ir izraudzījušās Franciju par DARIAH ERIC uzņēmēju dalībvalsti. |
| --- | --- |

(2)

Austrija, Beļģija, Dānija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Īrija, Kipra, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Serbija, Slovēnija un Vācija ir izraudzījušās Franciju par DARIAH ERIC uzņēmēju dalībvalsti.

| (3) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 20. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo tiek izveidots Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs “Digitālā pētniecības infrastruktūra mākslas un humanitāro zinātņu jomā” (DARIAH ERIC).

2.   DARIAH ERIC statūti ir izklāstīti pielikumā. Statūtus regulāri atjaunina un publisko DARIAH ERIC tīmekļa vietnē un juridiskajā adresē.

3.   Statūtu būtiskākie elementi, kuru grozījumiem vajadzīgs Komisijas apstiprinājums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 11. panta 1. punktu, ir noteikti 1., 2. un 23. līdz 30. pantā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2014. gada 6. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 206, 8.8.2009., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

EIROPAS PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRAS KONSORCIJA “DIGITĀLĀ PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA MĀKSLAS UN HUMANITĀRO ZINĀTŅU JOMĀ” STATŪTI

AUSTRIJA,

BEĻĢIJA,

HORVĀTIJA,

KIPRA,

DĀNIJA,

FRANCIJA,

VĀCIJA,

GRIEĶIJA,

ĪRIJA,

ITĀLIJA,

LUKSEMBURGA,

MALTA,

NĪDERLANDE,

SERBIJA,

SLOVĒNIJA,

turpmāk tekstā – “dibinātāji”,

ATZĪSTOT Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcija “Digitālā pētniecības infrastruktūra mākslas un humanitāro zinātņu jomā” (turpmāk tekstā“DARIAH ERIC”) novērotāju un sadarbības partneru būtisko nozīmi;

VĒLOTIES atbalstīt mākslas un humanitārās zinātnes Eiropā;

VĒLOTIES izveidot modernu infrastruktūru ar digitālām iespējām nodrošinātai pētniecībai mākslas un humanitāro zinātņu jomā;

ŅEMOT VĒRĀ rezultātus, kas iegūti, īstenojot DARIAH sagatavošanas posma projektu, ko saskaņā ar dotācijas nolīgumu Nr. 211583 ir finansējusi Eiropas Komisija;

PIEPRASOT, lai Eiropas Komisija pētniecības infrastruktūras konsorcija formā izveidotu digitālo pētniecības infrastruktūru mākslas un humanitāro zinātņu jomā (turpmāk tekstā“DARIAH ERIC”);

IR VIENOJUŠIES PAR ŠĀDIEM NOTEIKUMIEM.

1. NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Nosaukums, juridiskā adrese, atrašanās vieta un darba valoda

1.   Ir izveidota Eiropas pētniecības infrastruktūra ar nosaukumu “Digitālā pētniecības infrastruktūra mākslas un humanitāro zinātņu jomā”, turpmāk tekstā“DARIAH”.

2.   DARIAH juridiskā forma ir Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs (ERIC), kas reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/2009 noteikumiem, un nosaukums ir DARIAH ERIC.

3.   DARIAH ERIC ir izkliedēta pētniecības infrastruktūra. Tās darbības tiks veiktas, izmantojot virtuālos kompetences centrus.

4.   DARIAH ERIC juridiskā adrese ir Parīze, Francija.

5.   DARIAH ERIC darba valoda ir angļu valoda. Šos Statūtus uzskata par autentiskiem angļu, franču un visās pārējās ES oficiālajās valodās. Neviena valodas redakcija nav noteicošā.

2. pants

Darbību mērķi, koordinēšana un sadale

1.   DARIAH ERIC uzdevums ir veicināt un atbalstīt ar digitālām iespējām nodrošinātu pētniecību mākslas un humanitāro zinātņu jomā. DARIAH ERIC izstrādā, uztur un izmanto infrastruktūru uz IST balstītas pētniecības prakses atbalstam.

2.   DARIAH ERIC sadarbojas ar pētniecības un izglītības darbinieku kopienām, lai:

| a) | izpētītu un piemērotu uz IST balstītas metodes un rīkus nolūkā sniegt iespēju uzdot jaunus pētniecības jautājumus un formulēt vecos jautājumus jaunos veidos; |
| --- | --- |

a)

izpētītu un piemērotu uz IST balstītas metodes un rīkus nolūkā sniegt iespēju uzdot jaunus pētniecības jautājumus un formulēt vecos jautājumus jaunos veidos;

| b) | uzlabotu izpētes iespējas un rezultātus, sasaistot izkliedētos digitālos izejmateriālus; |
| --- | --- |

b)

uzlabotu izpētes iespējas un rezultātus, sasaistot izkliedētos digitālos izejmateriālus;

| c) | veiktu zināšanu, ekspertīzes, metodikas un prakses apmaiņu dažādās jomās un disciplīnās. |
| --- | --- |

c)

veiktu zināšanu, ekspertīzes, metodikas un prakses apmaiņu dažādās jomās un disciplīnās.

3.   DARIAH-EU Koordinācijas birojs (DKB), kā definēts 3. pantā, atbild par DARIAH ERIC darbību koordinēšanu. Tā sākotnējie biroji būs Francijā, Vācijā un Nīderlandē.

4.   Lēmumus par DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) aprakstu, organizāciju un darbību sadali pieņem Valde.

3. pants

Definīcijas

Turpmāk uzskaitītajiem izceltajiem terminiem šajos Statūtos ir šāda nozīme:

Sadarbības partneris
  – valsts vai privāta iestāde, kura veic uzdevumu sabiedrības interesēs un atrodas neiesaistītā dalībvalstī, un kuras dalību viena vai vairāku Virtuālās kompetences centru (VKC) darbā ir apstiprinājis DARIAH ERIC, kā definēts 5. pantā.

DARIAH-EU Koordinācijas birojs (DKB)
  – struktūrvienība, kas atbild par DARIAH ERIC darbību koordinēšanu. Tā atbalsta un integrē visus DARIAH ERIC līmeņus (Dalībnieku kopsapulce, Zinātniskā padome, Valde, Augstākā līmeņa vadības komanda, Valstu koordinatoru komiteja un Kopīgā pētniecības komiteja). DKB, veicot koordinatora pienākumus, pārrauga saziņu ar visiem DARIAH ERIC partneriem un padomēm un izpilda dažādus vertikālus (piemēram, administratīvo procedūru kontrole) un horizontālus uzdevumus (piemēram, centrālie dienesti, vispārējā finansēšana, juridisko un nodokļu prasību izpilde, prasmju un zināšanu nodošana).

Valsts koordinācijas iestāde
  – iestāde, ko iecēlis katrs dalībnieks un novērotājs, lai koordinētu DARIAH darbības valsts mērogā.

Valsts koordinators
  – persona, kuru iecēlis katrs dalībnieks vai katrs novērotājs un kura ir atbildīga par valsts DARIAH plāna izstrādi un valsts iemaksām natūrā.

Partneriestāde
  – valsts vai privāta iestāde, kura veic uzdevumu sabiedrības interesēs un kuras dalību vienas vai vairāku VKC darbā ir apstiprinājis DARIAH ERIC.

VKC
  – Virtuālās kompetences centrs ir virtuāla komanda, kuru veido partneriestāžu pārstāvji, lai īstenotu DARIAH ERIC operatīvās darbības.

VKC priekšsēdētājs
  – partneriestāde, kura vada viena VKC darbības un kuru ir iecēlusi Valde.

VKC vadītājs
  – VKC priekšsēdētāja ieteikta persona, kuru Valde ir iecēlusi kā atbildīgo par VKC darbību koordinēšanu.

2. NODAĻA

DALĪBNIEKA, NOVĒROTĀJA, PARTNERA STATUSS

4. pants

Dalībnieki, novērotāji un sadarbības partneri

1.   Dalībvalstīm, asociētajām valstīm, trešām valstīm, kas nav asociētās valstis, un starpvaldību organizācijām ir tiesības kļūt par DARIAH ERIC dalībniecēm saskaņā ar šajos Statūtos noteikto kārtību un Dalībnieku kopsapulces lēmumiem.

2.   Dalībvalstis, asociētās valstis, trešās valstis, kas nav asociētās valstis, un starpvaldību organizācijas var kļūt par novērotājām DARIAH ERIC saskaņā ar šajos Statūtos noteikto kārtību un Dalībnieku kopsapulces lēmumiem.

3.   DARIAH ERIC dalībnieku sastāvā ir vismaz viena dalībvalsts un divas citas valstis, kuras ir dalībvalstis vai asociētās valstis.

4.   Dalībvalstīm vai asociētajām valstīm kopā Dalībnieku kopsapulcē ir balsstiesību vairākums.

5.   Dalībnieki valsts koordinācijas iestādes statusā ieceļ valsts vai privātās iestādes, kas veic uzdevumu sabiedrības interesēs, kā norādīts I pielikumā. Valsts koordinācijas iestādes pārstāv dalībniekus DARIAH ERIC darbībās.

6.   Novērotāji valsts koordinācijas iestādes statusā ieceļ valsts vai privātās iestādes, kas veic uzdevumu sabiedrības interesēs, kā norādīts I pielikumā. Valsts koordinācijas iestādes pārstāv locekļus DARIAH ERIC darbībās.

7.   Dalībnieki, novērotāji un tos pārstāvošās struktūras ir uzskaitīti I pielikumā. Dalībniekus ERIC pieteikumu iesniegšanas laikā sauc par dibinātājiem.

8.   DARIAH ERIC var noslēgt nolīgumus ar sadarbības partneriem.

5. pants

Dalībnieku, novērotāju un sadarbības partneru uzņemšana

1.   Visas valsts vai starpvaldību organizācijas, kuras vēlas kļūt par dalībniecēm vai novērotājām, un visas iestādes, kas vēlas kļūt par sadarbības partnerēm, iesniedz rakstisku pieteikumu DARIAH ERIC.

2.   Dalībniekiem un novērotājiem pieteikumā jānorāda tās valsts koordinācijas iestādes nosaukums, kas koordinē DARIAH darbības valsts mērogā.

3.   Valde pārsūta pieteikumu Dalībnieku kopsapulcei un sniedz ieteikumu uzņemt vai noraidīt pieteikuma iesniedzēju.

4.   Dalībnieku kopsapulce pieņem lēmumu par jaunā dalībnieka, novērotāja vai sadarbības partnera uzņemšanu.

5.   DARIAH ERIC un sadarbības partneris noslēdz saistošu nolīgumu, kurā nosaka sadarbības satvaru, pamatojoties uz Dalībnieku kopsapulces ieteikumiem. Nolīguma termiņš ir divi gadi, un pēc tā beigām veic sadarbības novērtējumu.

6. pants

Dalībnieka vai novērotāja statusa spēkā esības izbeigšana

1.   Ja Dalībnieku kopsapulce izlemj, ka dalībnieks vai novērotājs rīkojas, nopietni pārkāpjot Statūtus un Iekšējo reglamentu, un ja dalībnieks vai novērotājs sešos mēnešos nav novērsis šādu pārkāpumu, Dalībnieku kopsapulce var pieņemt lēmumu izslēgt dalībnieku vai novērotāju, kas neievēro saistības.

2.   Pieņemot lēmumu, neņem vērā tā dalībnieka balsi, kas neievēro saistības.

3.   Dalībniekam vai novērotājam, kas neievēro saistības, ir tiesības paskaidrot Dalībnieku kopsapulcei savu nostāju, pirms Dalībnieku kopsapulce pieņem lēmumu šajā jautājumā.

4.   Pilnvaru termiņa pirmo piecu gadu laikā neviens dalībnieks vai novērotājs nedrīkst izstāties, izņemot gadījumus, kad izņēmuma kārtā Dalībnieku kopsapulce nosaka citādi.

5.   Dalībnieki vai novērotāji, kuri sākotnēji neuzņemas saistības uz pieciem gadiem, paraksta paziņojumu, kurā ir norādīts īsāks periods, kuru reģistrē Ģenerāla asambleja, lemjot par pieņemšanu saskaņā ar 5. panta 4. punktu.

6.   Pēc pirmajiem pieciem DARIAH ERIC dalībnieka vai novērotāja statusā pavadītiem gadiem dalībnieks vai novērotājs var izstāties, par to paziņojot vismaz sešus mēnešus pirms faktiskā izstāšanās datuma.

7.   Dalībniekam vai novērotājam, kurš vēlas izstāties, ir jāveic pilnīga savu finansiālo saistību izpilde par visu finanšu gadu, kurā viņš izstājies.

3. NODAĻA

DALĪBNIEKU, NOVĒROTĀJU UN SADARBĪBAS PARTNERU TIESĪBAS UN PIENĀKUMI

7. pants

Dalībnieki

1.   DARIAH ERIC dalībnieki var izmantot visus rīkus un pakalpojumus un piedalīties visās darbībās. Viņiem ir tiesības piedalīties un balsot Dalībnieku kopsapulcē. Viņu partneriestādēm ir tiesības vadīt VKC saskaņā ar šajos Statūtos izklāstīto procedūru.

2.   Dalībnieki DARIAH ERIC budžetā veic gada iemaksu, pamatojoties uz šo Statūtu 18. panta 1. punktā un II pielikumā noteikto aprēķina metodi.

3.   Valde apstiprināšanai Dalībnieku kopsapulcē iesaka starpvaldību organizācijas un valstu, ko Eiropas Padome nav atzinusi, iemaksu.

8. pants

Novērotāji

1.   DARIAH ERIC novērotāji var izmantot visus rīkus un pakalpojumus un piedalīties visās darbībās. Novērotāji arī var piedalīties un izteikties visās Dalībnieku kopsapulces sanāksmēs, tomēr viņiem tajās nav balsstiesību.

2.   Novērotāji DARIAH ERIC budžetā veic gada iemaksu, pamatojoties uz šo Statūtu 18. panta 1. punktā un II pielikumā noteikto aprēķina metodi.

3.   Valde apstiprināšanai Dalībnieku kopsapulcē iesaka starpvaldību organizācijas un valstu, ko Eiropas Padome nav atzinusi, iemaksu.

9. pants

Sadarbības partneri

Kā aprakstīts 5. panta 5. punktā, sadarbības partnera tiesības un pienākumi ir noteikti saistošā nolīgumā.

4. NODAĻA

PĀRVALDĪBA

10. pants

Dalībnieku kopsapulce

1.   Dalībnieku kopsapulce ir DARIAH ERIC pārvaldības iestāde, un to veido DARIAH ERIC dalībnieku pārstāvji. DARIAH ERIC novērotāju pārstāvji var piedalīties un izteikties visās Dalībnieku kopsapulces sanāksmēs, tomēr viņiem nav balsstiesību.

2.   Katra dalībnieku vai novērotāju pārstāvošā struktūra ieceļ vienu oficiālo pārstāvi. Turklāt katrs dalībnieks vai katrs novērotājs var pieaicināt savu valsts koordinatoru un citus ekspertus. Katrā dalībnieku vai novērotāju delegācijā var būt ne vairāk kā trīs personas.

3.   Katram dalībniekam vai katrai dalībnieku delegācijai ir viena balss.

4.   Aptur to dalībnieku balsstiesības, kuri Dalībnieku kopsapulces sanāksmes dienā nav veikuši savu iemaksu.

5.   Dalībvalstīm un asociētajām valstīm Dalībnieku kopsapulcē vienmēr ir balsu vairākums. Ja šā noteikuma izpildei ir vajadzīgas papildu balsstiesības, šādu papildu balsstiesību piešķiršana stājas spēkā ar Dalībnieku kopsapulces lēmumu.

6.   Dalībnieku kopsapulce no savu dalībnieku vidus ar vienkāršu balsu vairākumu uz atjaunojamu trīs gadu pilnvaru termiņu ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāja vietnieks aizstāj priekšsēdētāju viņa prombūtnes laikā un interešu konflikta gadījumā. Priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja pilnvarota persona atbild par I pielikuma atjaunināšanu, lai tajā vienmēr būtu sniegts precīzs dalībnieku, novērotāju un to pārstāvošo struktūru saraksts.

7.   Dalībnieku kopsapulce reizi gadā tiekas kārtējā sanāksmē vai atkārtotā sanāksmē, ja kārtējā sanāksme tika pārtraukta, un tā arī var organizēt papildu sanāksmes.

8.   Iekšējā reglamentā ir izklāstīti visu Dalībnieku kopsapulces sanāksmju veidu organizācijas aspekti (piemēram, kārtējā sanāksme, atkārtota sanāksme, papildu sanāksme, pārstāvība sanāksmēs, uzaicinājumu termiņi, darba kārtības, protokoli utt.).

9.   Ja kārtējā sanāksmē piedalās vai ir pārstāvētas vismaz divas trešdaļas dalībnieku, kvoruma prasība ir izpildīta. Atkārtotas Dalībnieku kopsapulces sanāksmes gadījumā tiek uzskatīts, ka kvorums ir nodrošināts, neraugoties uz klātesošo vai pārstāvēto dalībnieku skaitu.

10.   Vienkāršs balsu vairākums ir iegūts gadījumā, ja balsu skaits, kas nodots par labu lēmumam, pārsniedz “pret” balsu skaitu. Lēmumiem var piemērot papildu vairākuma nosacījumus, kā paredzēts 13.–17. punktā.

11.   Dalībnieku kopsapulce noteiktajā kārtībā:

| a) | notur sanāksmi tikai tad, ja ir izpildītas ar kvorumu saistītās prasības; |
| --- | --- |

a)

notur sanāksmi tikai tad, ja ir izpildītas ar kvorumu saistītās prasības;

| b) | pieņem lēmumu tikai tad, ja ir izpildīta lielākā daļa prasību. |
| --- | --- |

b)

pieņem lēmumu tikai tad, ja ir izpildīta lielākā daļa prasību.

12.   Visos jautājumos Dalībnieku kopsapulce dara visu iespējamo, lai panāktu vienprātību. Ja vienprātība netiek panākta, Dalībnieku kopsapulce izlemj jautājumus saskaņā ar piešķirto balsu sadalījumu, kā noteikts 13.–17. punktā.

13.   Dalībnieku kopsapulce ar vienkāršu balsu vairākumu:

| a) | pieņem jaunus dalībniekus, novērotājus un sadarbības partnerus; |
| --- | --- |

a)

pieņem jaunus dalībniekus, novērotājus un sadarbības partnerus;

| b) | apstiprina finanšu pārskatus un gada darbības pārskatu; |
| --- | --- |

b)

apstiprina finanšu pārskatus un gada darbības pārskatu;

| c) | ieceļ vai atbrīvo Zinātniskās padomes locekļus; |
| --- | --- |

c)

ieceļ vai atbrīvo Zinātniskās padomes locekļus;

| d) | pagarina DARIAH ERIC darbības termiņu; |
| --- | --- |

d)

pagarina DARIAH ERIC darbības termiņu;

| e) | ieceļ revidentus; |
| --- | --- |

e)

ieceļ revidentus;

| f) | pieņem izņēmuma kārtībā atļautu dalībnieka vai novērotāja atkāpšanos. |
| --- | --- |

f)

pieņem izņēmuma kārtībā atļautu dalībnieka vai novērotāja atkāpšanos.

14.   Dalībnieku kopsapulce ar vienkāršu balsu vairākumu, ieskaitot to dalībnieku pozitīvu balsojumu, kuri nodrošina vismaz 50 % ikgadējo DARIAH ERIC iemaksu, kā noteikts 18. panta 1. punktā un II pielikumā:

| a) | ir tiesīga jebkurā laikā grozīt budžetu, visas apropriācijas un iemaksu aprēķinus saskaņā ar II pielikumā aprakstītajiem principiem; |
| --- | --- |

a)

ir tiesīga jebkurā laikā grozīt budžetu, visas apropriācijas un iemaksu aprēķinus saskaņā ar II pielikumā aprakstītajiem principiem;

| b) | apstiprina stratēģisko orientāciju un darbību programmu, tostarp katra VKC programmu un budžetu; |
| --- | --- |

b)

apstiprina stratēģisko orientāciju un darbību programmu, tostarp katra VKC programmu un budžetu;

| c) | jebkurā laikā ieceļ vai atbrīvo direktoru saskaņā ar tās paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

jebkurā laikā ieceļ vai atbrīvo direktoru saskaņā ar tās paredzētajiem noteikumiem.

15.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 723/2009 9. panta 3. punktu, Dalībnieku kopsapulce ar vienkāršu balsu vairākumu, ieskaitot to dalībnieku pozitīvu balsojumu, kuri nodrošina vismaz 75 % ikgadējo DARIAH ERIC iemaksu, kā noteikts 18. panta 1. punktā un II pielikumā:

| a) | apstiprina tādu jautājumu iekļaušanu darba kārtībā, kas iesniegti vēlāk un attiecas uz priekšlikumu grozīt Statūtus; |
| --- | --- |

a)

apstiprina tādu jautājumu iekļaušanu darba kārtībā, kas iesniegti vēlāk un attiecas uz priekšlikumu grozīt Statūtus;

| b) | ierosina veikt grozījumus Statūtos saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 723/2009 paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

ierosina veikt grozījumus Statūtos saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 723/2009 paredzētajiem noteikumiem;

| c) | pieņem Iekšējo reglamentu; |
| --- | --- |

c)

pieņem Iekšējo reglamentu;

| d) | ne vēlāk kā iepriekšējā finanšu gada novembrī apstiprina gada budžetu, tostarp iemaksas natūrā. |
| --- | --- |

d)

ne vēlāk kā iepriekšējā finanšu gada novembrī apstiprina gada budžetu, tostarp iemaksas natūrā.

16.   Dalībnieku kopsapulce ar vienbalsīgu lēmumu:

| a) | izslēdz dalībniekus un novērotājus. Pieņemot lēmumu, netiek ņemta vērā attiecīgā dalībnieka balss; |
| --- | --- |

a)

izslēdz dalībniekus un novērotājus. Pieņemot lēmumu, netiek ņemta vērā attiecīgā dalībnieka balss;

| b) | izbeidz DARIAH ERIC darbību; |
| --- | --- |

b)

izbeidz DARIAH ERIC darbību;

| c) | apstiprina dalībnieku un novērotāju iemaksu gada pieaugumu, kas pārsniedz 2 %; |
| --- | --- |

c)

apstiprina dalībnieku un novērotāju iemaksu gada pieaugumu, kas pārsniedz 2 %;

| d) | apstiprina DARIAH datu politiku. |
| --- | --- |

d)

apstiprina DARIAH datu politiku.

17.   Dalībnieku kopsapulce saskaņā ar 16. punktu pieņem lēmumus par visiem ar DARIAH ERIC saistītiem jautājumiem, kas nav minēti iepriekšējos punktos.

18.   Dalībnieku kopsapulces dalībniekiem ir saistoši Iekšējā reglamenta noteikumi.

11. pants

Zinātniskā padome

1.   Zinātnisko padomi veido piecas līdz desmit personas, kuras uz atjaunojamu trīs gadu termiņu ieceļ Dalībnieku kopsapulce.

2.   Zinātniskā padome vienu no padomes locekļiem ievēl priekšsēdētāja amatā.

3.   Priekšsēdētājs sasauc un vada visas Zinātniskās padomes sanāksmes.

4.   Dalībnieku kopsapulce nodrošina, ka Zinātniskās padomes locekļiem ir ievērojama pieredze mākslas un humanitāro zinātņu jomā, tostarp saistībā ar informācijas tehnoloģiju piemērošanu mākslas un humanitāro zinātņu jomā.

5.   Zinātniskā padome tiekas reizi gadā un sniedz ieteikumus un norādījumus Dalībnieku kopsapulcei un visām pārējām DARIAH struktūrām saistībā ar zinātniskiem un tehniskiem jautājumiem.

6.   Zinātniskā padome Dalībnieku kopsapulcei sagatavo gada pārskatu par aktuālajiem sasniegumiem zinātnes un tehnoloģijas jomā, tostarp ieteikumus DARIAH infrastruktūras uzlabošanai.

7.   Zinātniskās padomes locekļiem ir saistoši Iekšējā reglamenta noteikumi.

12. pants

Valde

1.   Valde ir DARIAH ERIC izpildinstitūcija un tā juridiskā pārstāve. To veido trīs direktori, kurus ieceļ Dalībnieku kopsapulce. Direktori ir kvalificētas personas ar ievērojamu pieredzi mākslas un humanitāro zinātņu jomā, tostarp saistībā ar informācijas tehnoloģiju piemērošanu mākslas un humanitāro zinātņu jomā. Valde ir pakļauta Ģenerālajai asamblejai.

2.   Katru direktoru ieceļ uz termiņu, kas nepārsniedz trīs gadus, un ir iespējama atkārtota iecelšana amatā. Tomēr neviens direktors nedrīkst ieņemt amatu vairāk nekā divas reizes pēc kārtas.

3.   Ja direktors atkāpjas no amata vai vairs nespēj pildīt savus pienākumus, Dalībnieku kopsapulce uz iepriekšējā direktora atlikušo pilnvaru laiku ieceļ citu direktoru.

4.   Valde saskaņā ar 12. panta 2. punktu uz atjaunojamu trīs gadu termiņu ievēl priekšsēdētāja amatā kādu no saviem locekļiem. Priekšsēdētājs sasauc un vada visas Valdes sanāksmes.

5.   Valde:

| a) | nodrošina DARIAH ERIC vadību un ierosina tā stratēģiskos mērķus un virzienus; |
| --- | --- |

a)

nodrošina DARIAH ERIC vadību un ierosina tā stratēģiskos mērķus un virzienus;

| b) | pēc Dalībnieku kopsapulces apstiprinājuma, ja šāds apstiprinājums ir vajadzīgs, DARIAH ERIC vārdā paraksta visus līgumus, nolīgumus un citus saistošus dokumentus; |
| --- | --- |

b)

pēc Dalībnieku kopsapulces apstiprinājuma, ja šāds apstiprinājums ir vajadzīgs, DARIAH ERIC vārdā paraksta visus līgumus, nolīgumus un citus saistošus dokumentus;

| c) | pārstāv DARIAH ERIC saskarsmē ar Eiropas, starptautiskajām un valsts iestādēm un tiesām un darbojas kā tā galvenā kontaktpersona; |
| --- | --- |

c)

pārstāv DARIAH ERIC saskarsmē ar Eiropas, starptautiskajām un valsts iestādēm un tiesām un darbojas kā tā galvenā kontaktpersona;

| d) | nodrošina pienācīgu finanšu resursu pieejamību un sagatavo budžetu; |
| --- | --- |

d)

nodrošina pienācīgu finanšu resursu pieejamību un sagatavo budžetu;

| e) | izstrādā Iekšējo reglamentu; |
| --- | --- |

e)

izstrādā Iekšējo reglamentu;

| f) | kontrolē DARIAH ERIC darbības efektivitāti saistībā ar Dalībnieku kopsapulces noteiktajiem stratēģiskajiem mērķiem un virzieniem; |
| --- | --- |

f)

kontrolē DARIAH ERIC darbības efektivitāti saistībā ar Dalībnieku kopsapulces noteiktajiem stratēģiskajiem mērķiem un virzieniem;

| g) | sagatavo gada darbības pārskatu, kā paredzēts 21. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

g)

sagatavo gada darbības pārskatu, kā paredzēts 21. panta 1. punktā;

| h) | pārrauga Augstākā līmeņa vadītāju komandu; |
| --- | --- |

h)

pārrauga Augstākā līmeņa vadītāju komandu;

| i) | vada un nodarbina DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) darbiniekus, kā paredzēts 2. panta 4. punktā un 28. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

i)

vada un nodarbina DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) darbiniekus, kā paredzēts 2. panta 4. punktā un 28. panta 7. punktā;

| j) | pēc apspriešanās ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu apstiprina VKC izveidi, izmaiņas (tostarp dalīšanu, apvienošanu vai ievirzes maiņu) vai darbības izbeigšanu; |
| --- | --- |

j)

pēc apspriešanās ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu apstiprina VKC izveidi, izmaiņas (tostarp dalīšanu, apvienošanu vai ievirzes maiņu) vai darbības izbeigšanu;

| k) | pēc apspriešanās ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu ieceļ vai atbrīvo no amata VKC priekšsēdētājus un saistītos VKC vadītājus; |
| --- | --- |

k)

pēc apspriešanās ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu ieceļ vai atbrīvo no amata VKC priekšsēdētājus un saistītos VKC vadītājus;

| l) | pēc apspriešanās ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu ieceļ vai atbrīvo no amata Eiropas Kopīgās pētniecības komitejas priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

l)

pēc apspriešanās ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu ieceļ vai atbrīvo no amata Eiropas Kopīgās pētniecības komitejas priekšsēdētāju.

6.   Valdes locekļiem ir saistoši Iekšējā reglamenta noteikumi.

13. pants

Augstākā līmeņa vadītāju komanda

1.   Augstākā līmeņa vadītāju komandu veido Valsts koordinatoru komitejas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, kā arī Kopīgās pētniecības komitejas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks. Attiecīgos DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) darbiniekus un Zinātniskās padomes priekšsēdētāju aicina apmeklēt Augstākā līmeņa vadītāju komandas sanāksmes.

2.   Valde apspriežas ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu par visiem vispārējiem jautājumiem, tostarp priekšlikumu izstrādi Dalībnieku kopsapulcei, ar DARIAH ERIC saistīto gada darba plānu sagatavošanu un grozīšanu, kā arī pētniecības infrastruktūras pakalpojumu konsekvenci, saskaņotību un stabilitāti.

3.   Valdes priekšsēdētājs sasauc un vada visas Augstākā līmeņa vadītāju komandas sanāksmes.

4.   Augstākā līmeņa vadītāju komandas locekļiem ir saistoši Iekšējā reglamenta noteikumi.

14. pants

Valsts koordinatoru komiteja

1.   Valsts koordinatoru komiteja ir viena no divām DARIAH ERIC operatīvajām struktūrām. Tās mērķis ir integrēt un koordinēt valsts DARIAH darbības Eiropas līmenī.

2.   To veido viens katru dalībnieku un novērotāju pārstāvošs valsts koordinators, kuru ir iecēlis attiecīgais dalībnieks vai koordinators. Valsts koordinatoru ieceļ uz atjaunojamu trīs gadu pilnvaru termiņu. Katrs dalībnieks un novērotājs jebkurā laikā var mainīt savu valsts koordinatoru. Attiecīgos DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) un Valdes darbiniekus aicina apmeklēt Valsts koordinatoru komiteju.

3.   Valsts koordinatoru komiteja no savu locekļu vidus ar vienkāršu balsu vairākumu uz atjaunojamu viena gadu pilnvaru termiņu ievēl savu priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks ir Augstākā līmeņa vadītāju komandas loceklis. Šajā komandā viņi pārstāv Valsts koordinatoru komitejas kopējo viedokli.

4.   Valsts koordinatoru komiteja parasti tiekas divas reizes gadā.

5.   Valsts koordinatoru komiteja atbalsta Valdi, jo īpaši sagatavojot katra dalībnieka un katra novērotāja valsts DARIAH plāna ikgadēju kopsavilkumu. Valsts koordinatoru komitejā katrs valsts koordinators ierosina Valdei katra dalībnieka un katra novērotāja gada iemaksu natūrā, kas tiks iesniegta apstiprināšanai Dalībnieku kopsapulcē saskaņā ar 10. panta 15. punkta d) apakšpunktu.

6.   Valsts koordinatoru komitejai ir saistoši Iekšējā reglamenta noteikumi.

15. pants

Kopīgā pētniecības komiteja

1.   Kopīgā pētniecības komiteja ir viena no divām DARIAH ERIC operatīvajām struktūrām. Tās mērķis ir organizēt DARIAH darbību zinātnisko un tehnisko integrāciju.

2.   To veido VKC vadītāji, kuri no savu locekļu vidus ar vienkāršu balsu vairākumu uz atjaunojamu viena gada pilnvaru termiņu ievēl priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāju uz atjaunojamu viena gada pilnvaru termiņu ieceļ Valde saskaņā ar Iekšējā reglamentā noteikto procedūru. Citus attiecīgos DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) ierēdņus un Valdi uzaicina apmeklēt Kopīgo pētniecības komiteju.

3.   Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks ir Augstākā līmeņa vadītāju komandas locekļi. Šajā komandā viņi pārstāv Kopīgās pētniecības komitejas kopējo viedokli.

4.   Kopīgā pētniecības komiteja parasti tiekas divas reizes gadā.

5.   Kopīgā pētniecības komiteja atbalsta Valdi:

| a) | iekasējot un novērtējot visas iemaksas natūrā; |
| --- | --- |

a)

iekasējot un novērtējot visas iemaksas natūrā;

| b) | sagatavojot Virtuālo kompetences centru gada plānu un pārskatu par darbībām; |
| --- | --- |

b)

sagatavojot Virtuālo kompetences centru gada plānu un pārskatu par darbībām;

| c) | organizējot vismaz vienu DARIAH pilnsapulci gadā (DARIAH pilnsapulci un attiecīgos DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) ierēdņus uzņem dalībnieks vai novērotājs). |
| --- | --- |

c)

organizējot vismaz vienu DARIAH pilnsapulci gadā (DARIAH pilnsapulci un attiecīgos DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) ierēdņus uzņem dalībnieks vai novērotājs).

6.   Kopīgās pētniecības komitejas locekļiem ir saistoši Iekšējā reglamenta noteikumi.

5. NODAĻA

BUDŽETS

16. pants

Budžeta izstrāde un pieņemšana

1.   Valde ar DARIAH-EU Koordinācijas biroja (DKB) atbildīgo ierēdni izstrādā budžetu nākamajam budžeta periodam, un to iesniedz Dalībnieku kopsapulcē iepriekšējā finanšu gada pirmajā ceturksnī.

2.   Budžeta projektā iekļauj visas apropriācijas un dalībnieka vai novērotāja iemaksu aprēķinu par nākamo budžeta periodu, kā arī izmaksu un iemaksu aplēsi attiecībā uz diviem nākamajiem budžeta periodiem.

3.   Ja attiecīgā finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, kopējām apropriācijām, kuras katru mēnesi paredzētas DARIAH ERIC, piemēro iepriekšējā budžeta gada ierobežojumus.

17. pants

Budžeta periods

1.   Katrs DARIAH ERIC finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

2.   Budžeta periods aptver vienu finanšu gadu.

18. pants

Iemaksas naudā un natūrā

1.   Katra dalībnieka un katra novērotāja iemaksu veido divas daļas. Viena daļa ir iemaksa naudā, un otra daļa – iemaksa natūrā. Šīs divas daļas veido DARIAH ERIC naudas līdzekļu gada budžeta un gada budžeta natūrā procentuālo daļu, un tās tiek aprēķinātas, pamatojoties uz katras valsts IKP rādītājiem. Aprēķina principi un metode ir izklāstīti II pielikumā.

2.   Dalībnieki un novērotāji atbild par naudas līdzekļu iemaksas pārskaitīšanu DARIAH ERIC.

3.   Iemaksa natūrā ir jebkura saskaņota nemonetāra iemaksa DARIAH ERIC budžetā.

4.   Visas iemaksas natūrā iekasē un novērtē Kopīgā pētniecības komiteja, kura sarežģījumu gadījumā apspriežas ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu.

5.   Iekšējā reglamentā izklāsta natūrā veikto iemaksu novērtēšanas procedūru.

6. NODAĻA

VIRTUĀLĀS KOMPETENCES CENTRI

19. pants

Virtuālās kompetences centri

1.   DARIAH ERIC organizē savu darbību ap Virtuālās kompetences centriem (VKC), un katrs no šiem centriem strādā ar konkrētām ekspertīzes jomām.

2.   Katra partneriestāde kā iemaksas veicēja var piedalīties vairāku VKC darbā.

20. pants

Virtuālo kompetences centru priekšsēdētājs

1.   VKC var vadīt tikai dalībniekus pārstāvošās partneriestādes.

2.   Saskaņā ar 20. panta 1. punktu ikviena partneriestāde, kas vēlas vadīt VKC, iesniedz pieteikumu Valdē. Pieteikumā norāda VKC vadītāja(-u) vārdu(-us) un uzvārdu(-us).

3.   Pēc apspriešanās ar Augstākā līmeņa vadītāju komandu Valde VKC priekšsēdētāja amatā ieceļ vienu vai vairākas partneriestādes, kā arī ieceļ attiecīgos VKC vadītājus.

4.   Partneriestādēm, ko Valde iecēlusi VKC priekšsēdētāja amatā, ir saistoši Iekšējā reglamenta noteikumi.

7. NODAĻA

ZIŅOŠANA, GRĀMATVEDĪBA UN REVĪZIJA

21. pants

Ziņošana

1.   DARIAH ERIC sagatavo gada darbības pārskatu, kurā jo īpaši sniedz informāciju par tā darbības operatīvajiem un finansiālajiem aspektiem. Valde iesniedz pārskatu apstiprināšanai Dalībnieku kopsapulcē un sešu mēnešu laikā pēc attiecīgā finanšu gadu beigām pārsūta to Eiropas Komisijai. Nodrošina šā pārskata publisku pieejamību.

2.   ERIC informē Eiropas Komisiju par visiem apstākļiem, kas nopietni apdraud DARIAH ERIC uzdevumu izpildi vai apgrūtina DARIAH ERIC spēju izpildīt Regulā (EK) Nr. 723/2009 paredzētās prasības.

22. pants

Grāmatvedība un revīzija

Uz DARIAH ERIC attiecas uzņēmējvalsts tiesību aktu prasības attiecībā uz pārskatu sagatavošanu, iesniegšanu, revīziju un publicēšanu.

8. NODAĻA

POLITIKAS VIRZIENI

23. pants

Iepirkumu politika un atbrīvojums no PVN

1.   DARIAH ERIC ievēro principus, kas noteikti attiecīgajās Eiropas Savienības publiskā iepirkuma direktīvās un uz to pamata pieņemtajos piemērojamajos valsts tiesību aktos.

2.   Dalībnieku un novērotāju iepirkumu, kas saistīts ar DARIAH ERIC darbībām, veic, pienācīgi ņemot vērā DARIAH ERIC vajadzības, tehniskās prasības un attiecīgo struktūru izdotas specifikācijas.

3.   Atbrīvojumu no PVN, pamatojoties uz Padomes Direktīvas 2006/112/EK (1) 143. panta 1. punkta g) apakšpunktu un 151. panta 1. punkta b) apakšpunktu un saskaņā ar Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 282/2011 (2) 50. un 51. pantu, attiecina tikai uz to preču un pakalpojumu pievienotās vērtības nodokli, kas paredzēti oficiālai lietošanai DARIAH ERIC vajadzībām, kuru vērtība pārsniedz EUR 150 un kurus pilnībā apmaksā un iepērk DARIAH ERIC. Individuālo dalībnieku iepirkumam šādus atbrīvojumus nepiemēro.

4.   Atbrīvojumu no PVN piemēro nesaimnieciskām darbībām, un to nepiemēro saimnieciskām darbībām.

5.   Atbrīvojumu no PVN piemēro precēm un pakalpojumiem, kas paredzēti zinātniskām, tehniskām un administratīvām darbībām, kuras veic DARIAH ERIC saskaņā ar tā galvenajiem uzdevumiem. Tas ietver arī izdevumus par konferencēm, darbsemināriem un sanāksmēm, kas ir tieši saistīti ar DARIAH ERIC darbībām. Tomēr atbrīvojumu no PVN nepiemēro ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

24. pants

Atbildība

1.   DARIAH ERIC atbild par savām parādsaistībām.

2.   DARIAH ERIC locekļu atbildība ir ierobežota līdz to attiecīgajām ikgadējām iemaksām DARIAH ERIC, izņemot gadījumus, kad tie ir parakstījuši paziņojumu par papildu saistību uzņemšanos saistībā ar DARIAH ERIC parādsaistībām.

3.   Valde apspriež un DARIAH ERIC vārdā paraksta atbilstošu apdrošināšanas polisi.

25. pants

Piekļuves politika

1.   DARIAH ERIC piedāvātie rīki un pakalpojumi ir principā brīvi pieejami lietošanai zinātnieku un izglītības darbinieku kopienā.

2.   Dalībnieku kopsapulce var pieņemt lēmumu par atsevišķu pakalpojumu piedāvāšanu par samaksu un izklāsta nosacījumus Iekšējā reglamentā.

26. pants

Zinātniskā izvērtējuma un izplatīšanas politika

1.   DARIAH ERIC izmanto infrastruktūru bez piekļuves ierobežojumiem, pamatojoties uz laiku, telpu vai citiem nosacījumiem, un tā principā ir brīvi pieejama zinātnieku un izglītības darbinieku kopienai.

2.   Ja kāda iemesla dēļ piekļuve uz laiku vai pastāvīgi ir jāierobežo, piekļuvi drīkst nodrošināt tikai pēc salīdzinošā vērtējuma veikšanas, pamatojoties uz izcilību un paraugpraksi. Dalībnieku kopsapulce pēc apspriešanās ar Zinātnisko padomi pieņem vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

3.   DARIAH ERIC veic visus atbilstošos pasākumus, lai popularizētu infrastruktūru un veicinātu tās izmantošanu pētnieku vidū.

4.   Šādi pasākumi cita starpā var ietvert tīmekļa portāla izveidi, biļetena publicēšanu, konferenču un darbsemināru organizēšanu un dalību tajos.

27. pants

Intelektuālā īpašuma tiesības, datu politika un privātuma aizsardzība

1.   Intelektuālo īpašumu reglamentē dalībnieku vai novērotāju valsts tiesību akti un starptautiskie nolīgumi, kuru parakstītāji ir dalībnieki vai novērotāji.

2.   Kopumā priekšroka tiek dota atklātā pirmkoda un atklātās pieejas principiem.

3.   Izstrādā DARIAH datu politiku, un to apstiprina Dalībnieku kopsapulce.

4.   Uz DARIAH ERIC datu izmantojumu un apkopošanu attiecas Eiropas un valsts tiesību akti datu privātuma jomā.

28. pants

Nodarbinātības politika

1.   DARIAH ERIC ir darba devējs, kas nodrošina iespēju vienlīdzību.

2.   Darba līgumi atbilst tās valsts tiesību aktiem, kurā tiek nodarbināts personāls.

3.   DARIAH ERIC nepieļauj nekāda veida diskrimināciju starp tieši nodarbinātajiem un norīkotajiem darbiniekiem.

4.   DARIAH ERIC reklamē visas brīvās darbvietas un paredz pietiekamu laikposmu pieteikumu saņemšanai.

5.   DARIAH ERIC pirms iepriekšminētā laikposma beigām nepiedāvā amata vietu nevienam pieteikuma iesniedzējam.

6.   DARIAH ERIC nepiedāvā nevienu amata vietu personai, kuru nedrīkst likumīgi nodarbināt Eiropas Savienībā un/vai uzņēmējvalstī, un/vai darba vietā saskaņā ar Eiropas Savienības un vietējiem tiesību aktiem.

7.   Par personāla nolīgšanu atbild Valde, un tai sniedz atbalstu DARIAH-EU Koordinācijas birojs (DKB).

9. NODAĻA

PASTĀVĒŠANAS ILGUMS, DARBĪBAS IZBEIGŠANA, STRĪDI, DIBINĀŠANAS NOTEIKUMI

29. pants

Pastāvēšanas ilgums

DARIAH ERIC pastāvēšanas ilgums ir divdesmit gadi, un tas ir pagarināms saskaņā ar 10. panta 13. punkta d) apakšpunktā paredzēto nosacījumu par vairākumu.

30. pants

Grozīšana, darbības izbeigšana

1.   Jebkurš dalībnieks, kā arī Valde un Zinātniskā padome var iesniegt grozījumu priekšlikumus Dalībnieku kopsapulcē.

2.   Grozījumu priekšlikumus iekļauj dienas kārtības jautājumos, par ko paziņo uzaicinājumā uz Dalībnieku kopsapulci.

3.   Dalībnieku kopsapulce var atjaunināt pielikumus, neveicot grozījumus Statūtos.

4.   DARIAH ERIC darbības izbeigšanu veic pēc Dalībnieku kopsapulces lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 10. panta 16. punkta b) apakšpunktu.

5.   Bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā 10 dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas par DARIAH ERIC darbības izbeigšanu DARIAH ERIC paziņo Eiropas Komisijai par pieņemto lēmumu.

6.   Atlikušos aktīvus pēc DARIAH ERIC parādu nomaksas sadala starp dalībniekiem proporcionāli to uzkrātajām gada iemaksām DARIAH ERIC. Atlikušās saistības pēc DARIAH ERIC aktīvu iekļaušanas sadala starp dalībniekiem saskaņā ar 24. panta 2. punktu.

7.   Bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā 10 dienu laikā pēc darbības izbeigšanas procedūras beigām DARIAH ERIC par to informē Komisiju.

8.   DARIAH ERIC beidz pastāvēt dienā, kad Eiropas Komisija publicē attiecīgu paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

31. pants

Piemērojamie tiesību akti

DARIAH ERIC darbību reglamentē šādi tiesību akti tādā prioritātē, kādā tie norādīti:

| a) | Savienības tiesību akti, jo īpaši Regula (EK) Nr. 723/2009; |
| --- | --- |

a)

Savienības tiesību akti, jo īpaši Regula (EK) Nr. 723/2009;

| b) | uzņēmējvalsts tiesību akti, ja attiecīgais jautājums nav reglamentēts vai ir tikai daļēji reglamentēts Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējvalsts tiesību akti, ja attiecīgais jautājums nav reglamentēts vai ir tikai daļēji reglamentēts Savienības tiesību aktos;

| c) | šie Statūti un to īstenošanas noteikumi. |
| --- | --- |

c)

šie Statūti un to īstenošanas noteikumi.

32. pants

Strīdi

1.   Eiropas Savienības Tiesas piekritībā ir strīdi starp dalībniekiem un novērotājiem saistībā ar DARIAH ERIC, starp dalībniekiem, novērotājiem un DARIAH ERIC, kā arī strīdi, kuros viena no pusēm ir Eiropas Savienība.

2.   Strīdos starp DARIAH ERIC un trešām pusēm ir piemērojami Eiropas Savienības tiesību akti par piekritību. Gadījumos, uz kuriem neattiecas Eiropas Savienības tiesību akti, kompetento tiesu šādu strīdu izšķiršanai nosaka uzņēmējvalsts tiesību akti.

33. pants

Statūtu pieejamība

Statūtus atjaunina, un tie ir publiski pieejami DARIAH ERIC tīmekļa vietnē un juridiskajā adresē.

34. pants

Dibināšanas noteikumi

1.   Cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā 45 kalendārās dienas pēc tam, kad stājies spēkā Komisijas lēmums izveidot DARIAH ERIC, uzņēmējvalsts sasauc Dalībnieku kopsapulces sapulci.

2.   Uzņēmējvalsts informē dibinātājus par jebkuru īpašu steidzamu tiesisku darbību, kas ir jāveic DARIAH ERIC vārdā pirms dibināšanas sapulces. Ja neviens no dibinātājiem neizvirza iebildumus 5 darba dienās pēc paziņojuma saņemšanas, tiesisko darbību veic persona, kuru uzņēmējvalsts ir pienācīgi pilnvarojusi.

---

(1)  Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

(2)  Padomes 2011. gada 15. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 282/2011, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Direktīvai 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 77, 23.3.2011., 1. lpp.).

I PIELIKUMS

DALĪBNIEKU UN NOVĒROTĀJU SARAKSTS

(Saraksts atjaunināts: 2014. gada 11. jūnijā)

Dalībnieki

| Valsts vai starpvaldību organizācija | Pārstāvošā struktūra | Valsts koordinācijas iestāde |
| --- | --- | --- |
| Austrija | Austrijas Zinātnes un pētniecības ministrija | Austrijas Zinātņu akadēmija – Korpusa lingvistikas un teksta tehnoloģiju institūts (KLTTI) |
| Beļģija | Beļģijas Zinātnes politikas birojs | Ģentes Digitālo humanitāro zinātņu centrs (Ģentes Universitāte) |
| Horvātija | Zinātnes, izglītības un sporta ministrija | Etnoloģijas un folkloras izpētes institūts |
| Kipra | Kipras “digitālais čempions”, Enerģētikas, tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrija | Kipras Tehnoloģiju universitāte Limasolā |
| Dānija | Dānijas Zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju aģentūra | Dānijas Digitālo humanitāro zinātņu laboratorija |
| Francija | Centre National de la Recherche Scientifique | Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique) |
| Vācija | Vācijas Federālā izglītības un pētniecības ministrija | Georg-August-Universität Göttingen |
| Grieķija | Pētniecības un tehnoloģiju ģenerālsekretariāts/Izglītības un reliģijas jautājumu ministrija | Atēnu akadēmija |
| Īrija | Īrijas Pētniecības padome | Īrijas Valsts universitāte Meinutā |
| Itālija | MIUR – Izglītības, universitāšu un pētniecības ministrija | Itālijas Valsts pētniecības institūts |
| Luksemburga | Ministère de l'Enseignement supérieur et de la Recherche | Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe |
| Malta | Izglītības un nodarbinātības ministrija | Maltas Bibliotēku padome |
| Nīderlande | Nīderlandes Zinātniskās izpētes organizācija (NWO) | Datu arhivēšana un tīklu pakalpojumi |
| Serbija | Kultūras un informācijas ministrija | Belgradas Digitālo humanitāro zinātņu centrs |
| Slovēnija | Izglītības, zinātnes un sporta ministrija | Inštitut za novejšo zgodovino/Jaunāko laiku vēstures institūts |

Valsts vai starpvaldību organizācija

Pārstāvošā struktūra

Valsts koordinācijas iestāde

Austrija

Austrijas Zinātnes un pētniecības ministrija

Austrijas Zinātņu akadēmija – Korpusa lingvistikas un teksta tehnoloģiju institūts (KLTTI)

Beļģija

Beļģijas Zinātnes politikas birojs

Ģentes Digitālo humanitāro zinātņu centrs (Ģentes Universitāte)

Horvātija

Zinātnes, izglītības un sporta ministrija

Etnoloģijas un folkloras izpētes institūts

Kipra

Kipras “digitālais čempions”, Enerģētikas, tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministrija

Kipras Tehnoloģiju universitāte Limasolā

Dānija

Dānijas Zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju aģentūra

Dānijas Digitālo humanitāro zinātņu laboratorija

Francija

Centre National de la Recherche Scientifique

Huma-Num (Centre National de la Recherche Scientifique)

Vācija

Vācijas Federālā izglītības un pētniecības ministrija

Georg-August-Universität Göttingen

Grieķija

Pētniecības un tehnoloģiju ģenerālsekretariāts/Izglītības un reliģijas jautājumu ministrija

Atēnu akadēmija

Īrija

Īrijas Pētniecības padome

Īrijas Valsts universitāte Meinutā

Itālija

MIUR – Izglītības, universitāšu un pētniecības ministrija

Itālijas Valsts pētniecības institūts

Luksemburga

Ministère de l'Enseignement supérieur et de la Recherche

Centre Virtuel de la Connaissance sur l'Europe

Malta

Izglītības un nodarbinātības ministrija

Maltas Bibliotēku padome

Nīderlande

Nīderlandes Zinātniskās izpētes organizācija (NWO)

Datu arhivēšana un tīklu pakalpojumi

Serbija

Kultūras un informācijas ministrija

Belgradas Digitālo humanitāro zinātņu centrs

Slovēnija

Izglītības, zinātnes un sporta ministrija

Inštitut za novejšo zgodovino/Jaunāko laiku vēstures institūts

Novērotāji

| Valsts vai starpvaldību organizācija | Pārstāvošā struktūra | Valsts koordinācijas iestāde |
| --- | --- | --- |
| | | |

Valsts vai starpvaldību organizācija

Pārstāvošā struktūra

Valsts koordinācijas iestāde

II PIELIKUMS

IEMAKSU APRĒĶINA PRINCIPI

| 1. | Dalībnieku un novērotāju gada iemaksas naudā vai natūrā nosaka, izmantojot šādus mainīgos lielumus:






  a) | iemaksas vērtība; |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībnieku un novērotāju gada iemaksas naudā vai natūrā nosaka, izmantojot šādus mainīgos lielumus:

a)

iemaksas vērtība;

| b) | DARIAH līdzdalības vienība, saīsinājumā – DARIAH vienība; |
| --- | --- |

b)

DARIAH līdzdalības vienība, saīsinājumā – DARIAH vienība;

| c) | naudas līdzekļu budžets; |
| --- | --- |

c)

naudas līdzekļu budžets;

| d) | budžets natūrā; |
| --- | --- |

d)

budžets natūrā;

| e) | dalībnieki un novērotāji, ko DARIAH vienības aprēķināšanai izvēlējusies Dalībnieku kopsapulce. |
| --- | --- |

e)

dalībnieki un novērotāji, ko DARIAH vienības aprēķināšanai izvēlējusies Dalībnieku kopsapulce.

| 2. | Valsts iemaksas vērtību aprēķina, izmantojot šādu formulu: valsts IKP dala ar Eiropas Padomes dalībvalstu IKP summu, pēc tam noapaļojot iemaksas summu līdz diviem cipariem aiz komata. To valstu iemaksas vērtība, kuras pievienojas DARIAH ERIC novērotāju statusā, ir puse no ieguldījuma summas, kas tām būtu jāiemaksā, kļūstot par DARIAH ERIC dalībniecēm. |
| --- | --- |

2.

Valsts iemaksas vērtību aprēķina, izmantojot šādu formulu: valsts IKP dala ar Eiropas Padomes dalībvalstu IKP summu, pēc tam noapaļojot iemaksas summu līdz diviem cipariem aiz komata. To valstu iemaksas vērtība, kuras pievienojas DARIAH ERIC novērotāju statusā, ir puse no ieguldījuma summas, kas tām būtu jāiemaksā, kļūstot par DARIAH ERIC dalībniecēm.

| 3. | DARIAH vienību naudas līdzekļu budžetam (x) aprēķina, izmantojot šādu formulu: naudas līdzekļu budžetu dala ar to dalībnieku un novērotāju iemaksu vērtību summu, kurus Dalībnieku kopsapulce izraudzījusies DARIAH vienības aprēķina veikšanai naudas līdzekļu budžetam. |
| --- | --- |

3.

DARIAH vienību naudas līdzekļu budžetam (x) aprēķina, izmantojot šādu formulu: naudas līdzekļu budžetu dala ar to dalībnieku un novērotāju iemaksu vērtību summu, kurus Dalībnieku kopsapulce izraudzījusies DARIAH vienības aprēķina veikšanai naudas līdzekļu budžetam.

| 4. | DARIAH vienību budžetam natūrā (y) aprēķina, izmantojot šādu formulu: budžetu natūrā dala ar to dalībnieku un novērotāju iemaksu vērtību summu, kurus Dalībnieku kopsapulce izraudzījusies DARIAH vienības aprēķina veikšanai budžetam natūrā. |
| --- | --- |

4.

DARIAH vienību budžetam natūrā (y) aprēķina, izmantojot šādu formulu: budžetu natūrā dala ar to dalībnieku un novērotāju iemaksu vērtību summu, kurus Dalībnieku kopsapulce izraudzījusies DARIAH vienības aprēķina veikšanai budžetam natūrā.

| 5. | Iemaksas naudā un iemaksas natūrā aprēķina saskaņā ar turpmāk minēto:
  a)   
  naudas līdzekļu iemaksa
  : valsts naudas līdzekļu iemaksu reizina ar DARIAH vienību naudas līdzekļu budžetam (x) un rezultātu noapaļo līdz tuvākajam simtam EUR;
  b)   
  iemaksa natūrā
  : valsts iemaksas vērtību natūrā reizina ar DARIAH vienību budžetam natūrā (y) un rezultātu noapaļo līdz tuvākajam tūkstotim EUR. |
| --- | --- |

5.

Iemaksas naudā un iemaksas natūrā aprēķina saskaņā ar turpmāk minēto:

a)   
  naudas līdzekļu iemaksa
  : valsts naudas līdzekļu iemaksu reizina ar DARIAH vienību naudas līdzekļu budžetam (x) un rezultātu noapaļo līdz tuvākajam simtam EUR;

b)   
  iemaksa natūrā
  : valsts iemaksas vērtību natūrā reizina ar DARIAH vienību budžetam natūrā (y) un rezultātu noapaļo līdz tuvākajam tūkstotim EUR.

| 6. | Dalībnieku kopsapulce var mainīt naudas līdzekļu budžetu un budžetu natūrā katru gadu, kā arī atsauces IKP – pēc trim gadiem atbilstīgi piešķirto balsu sadalījumam, kā noteikts 10. panta 14. punktā un 10. panta 16. punktā. |
| --- | --- |

6.

Dalībnieku kopsapulce var mainīt naudas līdzekļu budžetu un budžetu natūrā katru gadu, kā arī atsauces IKP – pēc trim gadiem atbilstīgi piešķirto balsu sadalījumam, kā noteikts 10. panta 14. punktā un 10. panta 16. punktā.

| 7. | Ja Dalībnieku kopsapulce nemaina budžeta mainīgos lielumus (kā aprakstīts iepriekš 1. principā), gada iemaksa ir iepriekšējā gada iemaksa ar ikgadēju palielinājumu 2 % apmērā, lai kompensētu inflāciju un izmaksu palielināšanos. |
| --- | --- |

7.

Ja Dalībnieku kopsapulce nemaina budžeta mainīgos lielumus (kā aprakstīts iepriekš 1. principā), gada iemaksa ir iepriekšējā gada iemaksa ar ikgadēju palielinājumu 2 % apmērā, lai kompensētu inflāciju un izmaksu palielināšanos.

| 8. | Starpvaldību organizācijas veic iemaksu atbilstoši to dalībnieka vai novērotāja statusam. |
| --- | --- |

8.

Starpvaldību organizācijas veic iemaksu atbilstoši to dalībnieka vai novērotāja statusam.

| 9. | To tiesību subjektu iemaksas, kuri pievienojas gada laikā, ir proporcionālas atlikušajam minētā gada mēnešu skaitam, sākot ar pirmo pievienošanās mēneša dienu. |
| --- | --- |

9.

To tiesību subjektu iemaksas, kuri pievienojas gada laikā, ir proporcionālas atlikušajam minētā gada mēnešu skaitam, sākot ar pirmo pievienošanās mēneša dienu.

| 10. | Ikgadējo iemaksu, kas piemērojama dalībniekiem vai novērotājiem, kuri sākotnēji neuzņemas saistības uz pieciem gadiem, paaugstina par 25 %, līdz tie apstiprina saistības attiecībā uz atlikušo termiņu. Ja ir apstiprinātas saistības attiecībā uz piecu gadu termiņa atlikušo daļu vai ja dalībnieks vai novērotājs paliek dalībnieka vai novērotāja statusā piecus gadus, tiek veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka dalībnieka vai novērotāja veikto iemaksu summa nepārsniedz standarta iemaksu par šiem pieciem gadiem. |
| --- | --- |

10.

Ikgadējo iemaksu, kas piemērojama dalībniekiem vai novērotājiem, kuri sākotnēji neuzņemas saistības uz pieciem gadiem, paaugstina par 25 %, līdz tie apstiprina saistības attiecībā uz atlikušo termiņu. Ja ir apstiprinātas saistības attiecībā uz piecu gadu termiņa atlikušo daļu vai ja dalībnieks vai novērotājs paliek dalībnieka vai novērotāja statusā piecus gadus, tiek veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka dalībnieka vai novērotāja veikto iemaksu summa nepārsniedz standarta iemaksu par šiem pieciem gadiem.

III PIELIKUMS

PROVIZORISKAIS BUDŽETS UN IEMAKSAS

| Valstis | Saistību ilgums | Aplēstā naudas summa, 1. gads (1)

  (EUR) | Aplēstā naudas summa natūrā, 1. gads (1)

  (EUR) | Aplēstā summa kopā, 1. gads
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija (2) | 3 gadi | 28 250,00 | 231 250,00 | 259 500,00 |
| Beļģija | 5 gadi | 27 700,00 | 227 000,00 | 254 700,00 |
| Horvātija | 5 gadi | 3 400,00 | 28 000,00 | 31 400,00 |
| Kipra | 5 gadi | 1 300,00 | 11 000,00 | 12 300,00 |
| Dānija | 5 gadi | 18 000,00 | 147 000,00 | 165 000,00 |
| Francija | 5 gadi | 149 200,00 | 1 221 000,00 | 1 370 200,00 |
| Vācija (2) | līdz 26.2.2016. | 242 125,00 | 1 981 250,00 | 2 223 375,00 |
| Grieķija | 5 gadi | 15 600,00 | 128 000,00 | 143 600,00 |
| Īrija | 5 gadi | 11 800,00 | 96 000,00 | 107 800,00 |
| Itālija | 5 gadi | 118 100,00 | 966 000,00 | 1 084 100,00 |
| Luksemburga | 5 gadi | 3 200,00 | 26 000,00 | 29 200,00 |
| Malta | 5 gadi | 500,00 | 4 000,00 | 4 500,00 |
| Nīderlande | 5 gadi | 45 100,00 | 369 000,00 | 414 100,00 |
| Serbija | 5 gadi | 2 500,00 | 21 000,00 | 23 500,00 |
| Slovēnija | 5 gadi | 2 700,00 | 23 000,00 | 25 700,00 |
| | Kopā | 669 475,00 | 5 479 500,00 | 6 148 975,00 |

Valstis

Saistību ilgums

Aplēstā naudas summa, 1. gads (1)

(EUR)

Aplēstā naudas summa natūrā, 1. gads (1)

(EUR)

Aplēstā summa kopā, 1. gads

(EUR)

Austrija (2)

3 gadi

28 250,00

231 250,00

259 500,00

Beļģija

5 gadi

27 700,00

227 000,00

254 700,00

Horvātija

5 gadi

3 400,00

28 000,00

31 400,00

Kipra

5 gadi

1 300,00

11 000,00

12 300,00

Dānija

5 gadi

18 000,00

147 000,00

165 000,00

Francija

5 gadi

149 200,00

1 221 000,00

1 370 200,00

Vācija (2)

līdz 26.2.2016.

242 125,00

1 981 250,00

2 223 375,00

Grieķija

5 gadi

15 600,00

128 000,00

143 600,00

Īrija

5 gadi

11 800,00

96 000,00

107 800,00

Itālija

5 gadi

118 100,00

966 000,00

1 084 100,00

Luksemburga

5 gadi

3 200,00

26 000,00

29 200,00

Malta

5 gadi

500,00

4 000,00

4 500,00

Nīderlande

5 gadi

45 100,00

369 000,00

414 100,00

Serbija

5 gadi

2 500,00

21 000,00

23 500,00

Slovēnija

5 gadi

2 700,00

23 000,00

25 700,00

Kopā

669 475,00

5 479 500,00

6 148 975,00

---

(1)  Turpmākajos gados gada iemaksa ir iepriekšējā gada iemaksa ar ikgadējo pieaugumu 2 % apmērā, lai kompensētu inflāciju un izmaksu pieaugumu (sk. 7. principu II pielikumā).

(2)  Tā kā saistību ilgums ir īsāks par pieciem gadiem, ir iekļauts palielinājums 25 % apmērā (sk. 10. principu II pielikumā).

---

Labojumi

| 12.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 239/81 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 239/81

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm

(
  “Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis” L 311, 2001. gada 28. novembris
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 13. nodaļa, 27. sējums, 69. lpp.)

Visā tekstā terminu “blakne” aizstāj ar terminu “blakusparādība” attiecīgā skaitlī un locījumā.

Visā tekstā terminu “īpaši bīstama blakne” aizstāj ar terminu “nopietna blakusparādība” attiecīgā skaitlī un locījumā.

---